Провадження № 2/522/2419/22
У Х В А Л А

19 грудня 2022 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого-судді Чернявської Л.М.,

при секретарі судового засідання Тофан Л.Р.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в місті Одесі матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою суду від 17 червня 2021 року відкрито провадження по справі, встановлено загальний порядок розгляду справи.

Ухвалою суду від 10 серпня 2022 року закрито провадження в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу на підставі п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. Продовжено слухати справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

В матеріалах справи є заява представника Позивача про зміну предмету позову.

В обґрунтування зазначено, що з наданих Відповідачем доказів вбачається, що після звернення Позивача до суду з відповідним позовом, Відповідачка на підставі договору купівлі-продажу від 03 грудня 2021 року продала спірну квартиру, у відповідності до п. 2 зазначеного договору продаж було вчинено за 5 006 693 гривень, а відтак Позивач просив розглядати справу за наступними позовними вимогами, а саме в порядку поділу майна подружжя стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2 503 346, 50 гривень.

В судове засідання 19 грудня 2022 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином. Від представника Відповідача до суду надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність розгляду заяви про зміну предмету позову за відсутності учасників справи, які належним чином сповіщені про дату судового засідання з метою збереження процесуального строку для розгляду відповідної справи..

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Зі змісту норми вказаної статті, вбачається, що змінити підставу або предмет позову позивач може тільки до початку розгляду справи по суті.

Станом на 19 грудня 2022 року перехід до судового розгляду даної справи по суті не здійснювався.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Водночас і посилання суду в рішенні на інші норми права, ніж зазначені у позовній заяві, не може розумітися як вихід суду за межі позовних вимог. У зв`язку з цим суд, з`ясувавши у розгляді справи, що сторона або інший учасник судового процесу в обґрунтування своїх вимог або заперечень послалися не на ті норми, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує у прийнятті рішення саме такі норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини.

Верховний Суд відзначив, що під підставами позову, які згідно із ст.49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Звертаючись до суду з відповідним позовом, Позивач просив поділити між Позивачем та Відповідачем спільне сумісне майно, що набуто за час шлюбу, а саме квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 144, 4 кв.м., житловою площею 75, 9 кв.м. та в порядку поділу майна подружжя присудити Позивачу Ѕ частку квартири.

Як вбачається з матеріалів справи, 02 грудня 2021 року ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу продала та передала у власність ОСОБА_3 та ОСОБА_4 квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Звертаючись з заявою про зміну предмету позову, Позивач просив в порядку поділу майна подружжя стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2 503 346, 50 гривень, оскільки спірне майно було відчужене відповідачем по справі.

Таким чином, дослідивши матеріали справи суд вважає, що заяву представника позивача про зміну предмету позову у справі слід задовольнити, що буде відповідати обставинам справи.

Разом з цим, звертаючись до суду, Позивачем було сплачено судовий збір за вимоги про поділ спільного майна подружжя в розмірі 6 810 гривень, проте звертаючись з заявою про зміну предмету спору, судом встановлено, що Позивач не доплатив судовий збір.

Так, у відповідності до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про поділ майна подружжя необхідно сплатити 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, з матеріалів справи вбачається, що Позивачем заявлено вимогу майнового характеру, а саме стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2 503 346, 50 гривень в порядку поділу майна подружжя.

На виконання вимог Закону України «Про судовий збір» Позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 7 443 гривні, що буде відповідати критеріям не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, оскільки Позивачем під час звернення до суду було сплачено судовий збір в розмірі 6 810 гривень, то Позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 633 гривні.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши строк для усунення вищевказаних недоліків, які слід усунути шляхом поданням (направленням) суду доказів сплати судового збору у розмірі 633 гривні.

Керуючись ст. ст. 49, 51, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Прийняти заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову.

Продовжити слухати справу за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів в порядку поділу спільного майна подружжя.

Позову заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів в порядку поділу спільного майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачу строк на усунення недоліків в позовній заяві, який не перевищує десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 усунути недоліки позову щодо сплати судового збору за звернення до суду та роз`яснити ОСОБА_1 , що якщо позивач не усунить недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л.М. Чернявська