Справа № 288/47/22
Провадження № 2/288/162/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2022 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Зайченко Є. О.,

за участю секретаря судових засідань - Костюк О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернулася до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області (далі Відповідач), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що вона проживає на тимчасово-окупованій території в м. Горлівка Донецької області, де також проживала і її сестра ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла сестра ОСОБА_2 , про що так званим «Калининским отделом ЗАГС Горловского городского управлення юстиции Министерства юстиции Донецкой Народной Республики» видано свідоцтво про смерть.

Після смерті сестри відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 3,7172 га, яка розташована на території с. Білки Корнинської ОТГ Житомирського району Житомирської області, яка передана у приватну власність для ведення особистого селянського господарства.

Позивач зазначає, що у неї були складнощі для виїзду на підконтрольну територію України та оформити спадщину після смерті сестри.

В грудні 2021 року позивач приїхала на підконтрольну територію України, за місцем знаходження спадкового майна та звернувшись із заявою про відкриття спадщини отримала відмову в зв`язку з тим, що смерть сестри не була зареєстрованою на території України, так як вона померла на непідконтрольній Україні території, а саме в м. Донецьк.

Тому позивач була змушена звернутися із відповідною заявою до суду.

Рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області від 13.12.2021 року було встановлено факт смерті сестри ОСОБА_2 , на підставі якого було зареєстрованої її смерть та отримано свідоцтво про смерть.

Звернувшись повторно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті сестри ОСОБА_2 , ним 21.12.2021 року було заведено спадкову справу за її заявою, однак відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з тим, що позивач пропустила строк на подачу заяви про прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що існує певний особливий правовий режим перетину меж тимчасово окупованої території, а також введення карантинних обмежень, що об`єктивно значно ускладнює реалізацію спадкових прав, створює значні перешкоди у реалізації права на вільне пересування, обумовлює необхідність задіяння складних процедур на підтвердження та встановлення певних юридичних фактів (через окреме судове рішення) зокрема смерті спадкодавця на окупованій території.

Вказане свідчить про наявність у позивача перешкод для вчасного подання заяви про прийняття спадщини, які вона вважає, що є поважними.

На підставі вищевикладеного, Позивач просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті сестри ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Справу розглядати без моєї участі. Судові витрати віднести на мій рахунок.

Позивач в судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу розглядати без її участі.

Представник Відповідача Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розгляд проводити без участі представника селищної ради, проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Згідно частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 14 грудня 2021 року, Попільнянським відділом держаної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №2.

08 серпня 1981 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб та після державної реєстрації шлюбу змінила своє прізвище на « ОСОБА_5 », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками вказані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Як вбачається з свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 , виданого 12 лютого 1983 року Білківською сільською радою Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_6 , 12 лютого 1983 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_9 , прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_10 », про що складено відповідний актовий запис № 3.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками вказані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області від 13 грудня 2021 року, заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Попільнянський відділ ДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про встановлення факту смерті - задоволено. Встановлено факт смерті громадянки України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженки с. Мохначка Попільнянського району Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Донецьк, Україна, у віці 58 років.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом виданого приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, спадкоємцем майна ОСОБА_2 значиться її онука ОСОБА_11 .

Постановою приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24 грудня 2021 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 сестри ОСОБА_2 в зв`язку із пропуском встановленого законодавством терміну на прийняття спадщини.

Відповідно до копії паспорта серії НОМЕР_6 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрована в АДРЕСА_1 .

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини Позивачем в зв`язку з тим, що вона мала труднощі для виїзду на підконтрольну територію України та оформити спадщину, оскільки проживає на тимчасово окупованій території в м. Горлівка, Донецької області, а тому у встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк, не мала можливості звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, сформованої під час розгляду цивільної справи № 565/1145/17, Верховний Суд прийнявши 26 червня 2019 року постанову, зазначив, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо).

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04).

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання Позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вимогу про стягнення з відповідача понесених судових витрат позивач не заявляв, тому керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, суд не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно статті 141 ЦПК України.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»; ст. ст. 1223, 1265, 1268-1270, 1272 ЦК України; ст. ст. 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 206, 211, 247, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті сестри ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко