Дата документу 10.11.2022
Справа № 334/4082/21
Провадження № 2/334/350/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року місто Запоріжжя

Ленінський районний суд міста Запоріжжя у складі:

головуючого судді Коломаренко К.А.,

при секретарі Єременко А.В.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Запоріжжі цивільну справу

за позовом ОСОБА_1 , законний представник ОСОБА_2

до відповідача: Садове товариство «Дніпро»

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

за участі: законного представника позивача ОСОБА_2 (особисто); представника позивача адвоката Нінчук-Худякової О.М. (діє на підставі доручення для надання безоплатної правової допомоги №72 від 25.01.2022), представника відповідача адвоката Шулякова Ю.К. (діє на підставі Ордеру серії ЗП №133623 від 04.08.2021)--

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Ленінського районного суду м.Запоріжжя з позовом про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, до Садового товариства «Дніпро», в якому просить визнати дії СТ «Дніпро» по переоформленню садових ділянок після смерті члена садового товариства ОСОБА_5 , на яких розташовані садові будинки АДРЕСА_1 ) площею 420 кв.м. по кварталу № 11 та АДРЕСА_2 ( на теперішній час №350) по кварталу №11 площею 375 кв.м. незаконними; зобов`язати СТ «Дніпро» привести документи, які підтверджують право володіння майновими правами спадкодавця ОСОБА_5 на садові ділянки та садові будинки АДРЕСА_1 ) площею 420 кв.м. по кварталу №11 та АДРЕСА_3 площею 375 кв.м., а також садові будинки та споруди на садових ділянках у стан на день відкриття спадщини; визнати дії СТ «Дніпро» щодо прийняття замість померлого члена садового товариства ОСОБА_5 у члени СТ «Дніпро» ОСОБА_4 та подальше переоформлення садових будинків АДРЕСА_1 ) площею 420 кв.м. по кварталу №11 та АДРЕСА_3 площею 375 кв.м. незаконними.

Позовні вимоги обгрунтовує наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 - батько ОСОБА_1 . Після його смерті залишилось спадкове майно, у тому числі і майнові права, які належали померлому як членові СТ "Дніпро" на дві свадові ділянки з садовими будинками АДРЕСА_1 ) площею 420 кв.м. по кварталу № 11 та АДРЕСА_2 (на теперішній час № 350) покварталу № 11 площею 375 кв.м. Ухвалою Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 23.05.2012 року накладено арешт (заборона дій) на майнові права ОСОБА_5 , як члена садівничого товариства "Дніпро" на садові ділянки №20 площею 420 м. кв. і №25 площею 375 м.кв. за адресою АДРЕСА_4 . Арешт для забезпечення позову на підставі Ухвали Запорізького районного суду від 20.04.2010 на теперішній час не знято. Установчими документами СТ "Дніпро" встановлено право на спадкування у випадках припинення членства в товаристві внаслідок смерті - право на вступ у товариство надається одному із спадкоємців з першочерговим правом членам родини першої лінії (чоловік, дружина, батьки, діти) та того, хто брав активну участь у веденні садівництва на цій ділянці. На заяву ОСОБА_1 про прийняття її у члени СТ "Дніпро", СТ "Дніпро" до теперішнього часу відповіді не надало. Вважає, що таким чином голова правління СТ "Дніпро" заволодів майновими правами померлого батька позивача та позбавило її права власності на частину спадкового майна.

29.06.2021 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, розгляд справи постановлено здійснювати в порядку загального підготовчого провадження, визначено сторонам строк для подання заяв по суті спору.

Ухвалою суду від 18.05.2022 до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача залучено ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Справа перебуває на стадії підготовчого провадження.

07.11.2022 до суду надійшла уточнена позовна заява за підписом законного представника позивача ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 . В уточненій позовній заяві позивач просить визнати дії СТ «Дніпро» по переоформленню садових ділянок після смерті члена садового товариства ОСОБА_5 , на яких розташовані садові будинки АДРЕСА_1 ) площею 420 кв.м. по кварталу № 11 та АДРЕСА_2 ( на теперішній час №350) по кварталу №11 площею 375 кв.м. на ОСОБА_4 , а саме у частині рішення правління СТ «Дніпро» пункт 5, що оформлено протоколом від 29.08.2018 року незаконними та скасувати; визнати дії СТ «Дніпро» по переоформленню садових ділянок, на яких розташовані садові будинки АДРЕСА_1 ) площею 420 кв.м. по кварталу № 11 та АДРЕСА_2 ( на теперішній час №350) по кварталу №11 площею 375 кв.м. на ОСОБА_3 , а саме рішення загальної конференції СТ «Дніпро» від 06.10.2018 року, що оформлено протоколом №21 пункт 16 незаконними та скасувати; зобов`язати СТ «Дніпро» привести документи, які підтверджують право володіння майновими правами спадкодавця ОСОБА_5 на садові ділянки та садові будинки АДРЕСА_1 ) площею 420 кв.м. по кварталу №11 та АДРЕСА_3 площею 375 кв.м., а також садові будинки та споруди на садових ділянках у стан на день відкриття спадщини.

Представник позивача та позивач у підготовчому засіданні просили прийняти уточнену позовну заяву та розглядати позовні вимоги в уточненій редакції.

Представник відповідача адвокат Шуляков Ю.К. в підготовчому засіданні просив відмовити в прийнятті уточненої позовної заяви, оскільки відбувається зміна предмету позову.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши думку учасників справи, суд дійшов наступного висновку:

Відповідно до ч..1, 2 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Разом з тим, Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

12 січня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 234/11607/20, провадження № 61-15126св21 (ЄДРСРУ № 102562288) досліджував питання щодо правомірності заяви про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 369/10789/14-ц (провадження № 14-703цс19), застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Дія 97» проти України» від 21 жовтня 2010 року).

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі № 910/19210/15.

Відповідно до частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (частина друга статті 189 ЦПК України).

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Дослідивши подану позивачем «уточнену позовну заяву», з огляду на викладені в ній вимоги, суд доходить висновку, що фактично позивачем здійснено зміну предмету позову шляхом доповнення позовних вимог та пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

З огляду на те, що позивачем заява подана в підготовчому провадженні, завданням якого є, зокрема, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, суд доходить висновку, що подана позивачем уточнена позовна заява по суті є заявою про зміну предмета позову.

Враховуючи передбачене ст. 49 ЦПК України право позивача на зміну предмета позову, зважаючи на те, що така заява подана у межах підготовчого провадження, не суперечить вимогам чинного законодавства України, не порушує чиїх-небудь прав та охоронюваних законом інтересів, суд дійшов висновку про прийняття заяву позивача про зміну предмета позову.

Таким чином, подальший розгляд цієї справи суд здійснює виходячи із позовних вимог у редакції, викладеній у прохальній частині уточненої позовної заяви від 07.11.2022

Пунктом 2 частини першої статті 189 ЦПК України одним із завдань підготовчого провадження визначено з`ясування заперечень проти позовних вимог.

Згідно із приписами статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; вирішує заяви та клопотання учасників справи; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 198 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадку, зокрема коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У зв`язку із прийняттям судом до розгляду заяви про зміну предмета позову, з метою створення сторонам необхідних умов для встановлення фактичних обставин справи і забезпечення можливості реалізації ними своїх процесуальних прав, зокрема, з метою надання відповідачу можливості підготувати свою позицію щодо позовних вимог з урахуванням зміни предмета позову, суд дійшов висновку про необхідність відкладення підготовчого засідання.

Про відкладення підготовчого засідання суд повідомив під розписку присутнього у судовому засіданні представників сторін.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 43, 49, 50, 51, 197, 198 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 , законний представник ОСОБА_2 до Садового товариства «Дніпро», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії в редакції позовної заяви від 07.11.2022.

Відкласти підготовче засідання до 29.11.2022 о 09 годині 30 хвилин.

Визначити відповідачеві строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня вручення ухвали (ч. 7 ст. 178, ч. 1 ст. 278 ЦПК України).

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (ч. 4 ст. 178 ЦПК України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 5 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов.

Відповідач має право подати до суду заперечення, в яких викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, в порядку, передбаченому ст. 180 ЦПК України, протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Встановити третім особам, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання пояснень третьої особи.

Відповідно до статті 178 ЦПК України до пояснень слід додати: 1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються пояснення третьої особи, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) пояснення і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. В разі, якщо пояснення підписано представником третьої особи, до нього слід додати довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч. 4 ст.174ЦПК України подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Ознайомитись з повним текстом ухвали, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» в мережі Інтернет за веб-адресою: https:// ln.zp.court.gov.ua/sud0814/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя: Коломаренко К. А.