Справа № 761/863/22
Провадження № 2/761/7110/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

07 липня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Осаулова А.А.

за участю секретаря судових засідань: Путрі Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні в заочному порядку в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Вердикт Капітал» про стягнення безпідставно набутих коштів,-

в с т а н о в и в:

У січні 2022 р. ОСОБА_1 (позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м Києва з позовом до ТОВ «Вердикт Капітал» про стягнення безпідставно набутих коштів, в якому просила стягнути з відповідача 17270,66 грн.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 30.08.2021 р. у справі №755/2156/21 визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис, вчинений 03 грудня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буждиганчук Євдокією Юріївною, зареєстрований в реєстрі за № 5452, про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» заборгованості за кредитним договором № 500973115 від 10 березня 2015 року на загальну суму 151356 грн. 67 коп. В ході виконавчого провадження щодо примусового виконання зазначеного виконавчого напису було стягнуто з позивача 17270,66 грн. Внаслідок скасування виконавчого напису кошти в розмірі 17270,66 грн були безпідставно отримані ТОВ «Вердикт-Капітал», що стало підставою для звернення до суду з позовом.

В судове засідання позивач не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подав клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позовну заяву не подав, подав клопотання про відкладення розгляду справи.

За приписами ч. 1 ст. 211 ЦПК України, розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи те, що представник відповідача належним чином повідомлявся про день та час розгляду справи, 13.01.2022 р. в кабінеті Електронного суду та 17.06.2022 р. засобами поштового зв`язку отримав матеріали позову, але відзиву на позов не подав, беручи до уваги те, що жодних доказів поважності причин неявки в судове засідання відповідачем додано не було, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторони відповідача.

При цьому, суд враховує, що Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім цього, Верховний Суд в постанові від 01.10.2020 р. у справі №361/8331/18 виходив з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Відповідно до вимог суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 14.01.2022 р. відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

Суд, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 15.12.2020 р. приватним виконавцем Кошарським О.В. відкрито виконавче провадження №63923010 з примусового виконання виконавчого напису №5452 від 03.12.2020 р., а 18.12.2020 р. винесено постанову про стягнення на заробітну плату ОСОБА_1 .

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 30.08.2021 р. у справі №755/2156/21 визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис, вчинений 03 грудня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буждиганчук Євдокією Юріївною, зареєстрований в реєстрі за № 5452, про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» заборгованості за кредитним договором № 500973115 від 10 березня 2015 року на загальну суму 151356 грн. 67 коп.

Згідно довідки КП «Київпастранс» від 07.12.2021 р., платіжних доручень №2410 від 17.06.2021 р., №1862 від 31.03.2021 р. на рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» в рамках виконавчого провадження №63923010 зараховано 17270,66 грн.

Главою 83 ЦК України визначаються загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави.

Предметом регулювання цього інституту є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна, і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Відповідно до статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Отже, кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

Згідно з правовою позицією, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 02.03.2016 року у справі №6-2491цс15, положення статті 1212 ЦК України, відповідно до якого особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала, застосовується також і до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.06.2018 року у справі №910/9072/17 висловила позицію, що, згідно з п.3 ч.3 ст.1212 ЦК України положення глави 83 цього Кодексу застосовуються також до вимог про повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні. Однак, необхідною умовою для цього є відсутність або відпадіння достатньої правової підстави.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом (Касаційним господарським судом) в постановах від 02.08.2018 року у справі №910/15363/17 року, від 10.08.2018 року у справі №910/22442/16.

Враховуючи те, що правова підстава для стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Вердикт-Капітал» заборгованості відпала у зв`язку з визнанням виконавчого напису №5452 від 03.12.2020 р таким, що не підлягає виконанню, суд дійшов висновку, що стягнення з ОСОБА_1 коштів в розмірі 17270,66 грн.було безпідставним.

На підставі викладеного потрібно стягнути з ТОВ «Вердикт-Капітал» на користь ОСОБА_1 безпідставно набуті кошти в розмірі 17270,66 грн.

Згідно ст.141 ЦПК України, з ТОВ «Вердикт Капітал» на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в сумі 908,00 грн.

Керуючись ст. ст. 12,76,77,78,79,80,81, 211, 223, 263,265,280,285,289 ЦПК України, ст. 1212 ЦК України, суд -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ТОВ «Вердикт Капітал» про стягнення безпідставно набутих коштів,- задовольнити повністю.

Стягнути з ТОВ «Вердикт-Капітал» (м. Київ, вул. Кудрявський узвіз, 5-Б, ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) безпідставно набуті кошти в розмірі 17270,66 грн., судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м.Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Осаулов А.А.

Дата складання повного тексту 07.07.2022 року.