Справа № 500/3115/18
Провадження № 2/946/836/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2022 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Смокіної Г.І.,

за участю секретаря судового засідання Тащі Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізмаїлі цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1 , третя особа - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про визнання договору недійсним та стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

21.05.2018 ТОВ «Злагода» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про визнання договору недійсним та стягнення збитків.

Свої вимоги мотивує тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Злагода» було зареєстровано в якості суб`єкта підприємницької діяльності - юридичної особи рішенням Ізмаїльської районної державної адміністрації Одеської області від 28.12.2001 р., про що зроблено запис про включення відомостей про юридичну особу до ЄДР за № 0000164. Метою створення та предметом діяльності ТОВ «Злагода» згідно видів діяльності є вирощування зернових культур, бобових культур і насіння олійних культур; вирощування прядивих культур та інше. З урахуванням зазначеного, з метою провадження своєї господарської діяльності ТОВ «Злагода» уклало 01.07.2008 року з ОСОБА_1 договір оренди земельної ділянки, площею 5,9874 га, кадастровий номер :01:004:0222 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. У відповідності до п.п. 3.1 п. З Договору, договір оренди укладено на 10 років. Згідно до п.п. 15.1 п. 15 Договору, договір оренди земельної ділянки набуває чинності після підписання його сторонами і з часу державної реєстрації. Відтак позивач 24.05.2011 року зареєстрував договір оренди в Ізмаїльському районному відділі Одеської регіональної філії ДП ЦДЗК при Держкомземі України, про що в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі вчинено запис № 96. Окрім того між позивачем та відповідачем підписано акт приймання передачі на місцевості земельної ділянки, переданої в короткострокову оренду ТОВ «Злагода». Відтак з 04.08.2009 договір оренди набрав чинності та почав діяти. Як вбачається з договорів оренди, останні були зареєстровані уповноваженим на те органом та у встановленому на час їх укладення порядку та договору оренди був присвоєний відповідний реєстраційний номер. Таким чином, позивач у встановленому законом порядку набув право користування земельною ділянкою на строк 10 років, тобто до 04.08.2019 року. З Державного реєстру речових прав на нерухому майно позивач дізнався, що ОСОБА_1 , не розірвавши договір оренди з ТОВ «Злагода», строк дії якого не закінчився, його не припинивши, будь-яких судових рішень з приводу його недійсності чи дострокового розірвання або припинення немає, уклав 13.02.2017 договір оренди з СФГ « ОСОБА_2 », який в свою чергу засіяв соняшником вже підготовлену для посівних робіт земельну ділянку площею 5,9874 га, що орендує ТОВ «Злагода». При цьому саме ТОВ «Злагода» здійснило передпосівну підготовку земельних ділянок, загальною площею 417 га (в цей масив і входить спірна земельна ділянка площею 5,9874 га). За фактом захоплення земель 10 березня 2017 року відкрито кримінальне провадження № 0000630. Розмір неодержаного позивачем доходу з орендованої ним земельної ділянки становить 147529 грн 54 коп.

30.01.2019 надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій позивач просить визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 13.02.2017, укладений між СФГ «Чебана Петра Григорійовича» та ОСОБА_1 щодо оренди земельної ділянки площею 5,9874 га, кадастровий номер :01:004:0222, та стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Злагода» неодержаний дохід в сумі 122594,36 грн та судовий збір в сумі 3974,93 грн (т. 1 а.с. 96-98).

Процесуальні дії суду

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Грубіян Л.І. від 25.05.2018 відкрито провадження в загальному позовному провадженні та призначено підготовче судове засідання (т. 1 а.с. 34).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 07.10.2019 витребувано у відповідача докази по справі (т. 1 а.с.108).

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Смокіної Г.І. від 04.10.2021 справу прийнято до свого провадження в загальному позовному провадженні та призначено підготовче судове засідання (т. 1 а.с.136).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 26.01.2022 у задоволенні заяви представника ТОВ «Злагода» - Стойкової Л.К. про відвід судді відмовлено (т. 2 а.с. 31-32).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03.02.2022 постановлено судове засідання, призначене на 02.03.2022 року о 08:30 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 2 а.с. 34).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 08.06.2022 ухвалено судове засідання, призначене на 10.06 2022 року о 13:00 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 2 а.с. 40).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 13.06.2022 заяву представника ТОВ «Злагода» - Стойкової Л.К. про відвід судді від 10.06.2022 направлено для визначення судді відповідно до ч. 1 ст. 33 ЦПК України (т. 2 а.с. 100).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 16.06.2022 у задоволенні заяви представника ТОВ «Злагода» - Стойкової Л.К. про відвід судді відмовлено (т. 2 а.с. 103-104).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 24.06.2022 постановлено судове засідання, призначене на 06.07.2022 року о 14:00 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 2 а.с. 106).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 28.07.2022 у задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» про визнання явки обов`язковою та допиту в судовому засіданні: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 відмовлено, закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду (т. 2 а.с. 117).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20.10.2022 постановлено судове засідання, призначене на 15.11.2022 року о 08:30 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 2 а.с. 125).

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 16.11.2022 постановлено судове засідання, призначене на 14 грудня 2022 року о 08:30 год., провести за участю представника позивача - адвоката Ягунова Д.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (т. 2 а.с. 131).

Заяви, клопотання

17.09.2021 від представника ТОВ «Злагода» Стойкової Л.К. надійшла заява, в якій просить при вирішенні усіх позовних заяв, поданих ТОВ «Злагода» та/або ОСОБА_9 , задовільнити такі позовні заяви в повному обсязі, на задоволенні усіх позовних заяв ТОВ «Злагода та/або ОСОБА_9 наполягає. Навіть за відсутності ТОВ «Злагода» та/або його представника у судовому засіданні просить задовільнити позовні заяви ТОВ «Злагода» та/або ОСОБА_9 (т. 2 а.с. 95).

14.12.2022 від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Арнаута А.Г. надійшла заява про розгляд справи за відсутності відповідачки та її представника, від допиту заявлених свідків відмовився (т. 2 а.с. 136).

14.12.2022 від представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору СФГ « ОСОБА_2 » - адвоката Кобака Р.І. надійшла заява про розгляд справи у його відсутність (т. 2 а.с. 137).

Аргументи учасників справи

У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджено повідомленням про вручення поштового відправлення (т. 2 а.с. 135). Згідно уточнень від 30.01.2019 просить визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 13.02.2017, укладений між СФГ «Чебана Петра Григорійовича» та ОСОБА_1 , стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Злагода» неодержаний дохід в сумі 122594,36 грн та судовий збір в сумі 3974,93 грн. Згідно письмових пояснень представника від 25.01.2022, укладення відповідачем «подвійного» договору оренди земельної ділянки під час дії договору оренди цієї земельної ділянки з ТОВ «Злагода» є співучастю у вчиненні злочинів, пе6редбачених ст.. 206, 255, 256, 263 КК України, дії відповідача та третьої особи є нічним іншим, як формою зорганізованого, планового та умисного зазіхання на повагу до майна ТОВ «Злагода» («Zolotas v. Greece (№2)», п. 40) (т. 1 а.с. 141-153).

В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (т. 2 а.с. 134), від представника надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, просить у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Згідно відзиву на позов від 30.08.2018 (т. 1 а.с. 46-67), відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з таких підстав. Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань та/або відшкодування позадоговірної шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника. При цьому, позивач зобов`язаний довести протиправну поведінку, збитки та причинний зв`язок між ним, а відповідач відсутність вини у заподіянні шкоди. Обґрунтування і доказування розміру збитків здійснюється кредитором. При обрахуванні розміру упущеної вигоди мають враховуватися тільки ті точні дані, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання грошових сум або інших цінностей, якби зобов`язання було виконане боржником належним чином. Нічим не підтверджені розрахунки кредитора про можливі доходи до уваги братися не повинні. Позивачем в обґрунтування позову наведено саме математичний розрахунок неотриманих доходів з посиланням на середню врожайність зібраної площі та можливість отримання доходів за договором поставки, укладеним 12 січня 2017 року між ТОВ «Злагода» та АРК «Придунайська Нива», відповідно до якого вартість однієї тонни соняшника складає 11 000,00 грн. Таким чином, розмір неодержаних доходів, визначений позивачем на підставі математичного розрахунку, є теоретичним, абстрактним та не має ознак реальності. Для отримання ТОВ «Злагода» оплати за Договором поставки, було недостатньо лише засіяти земельну ділянку соняшником та зібрати врожай. ТОВ «Злагода» отримує кошти за поставку врожаю тільки за умови постачання товару якість якого відповідає вимогам, встановленим договором. Сам факт отримання врожаю з засіяної земельної ділянки не свідчить автоматично про його відповідність якості товару, встановленої умовами договору поставки, а тому середня врожайність не має ніякого відношення до визначення розміру збитків. Відповідно п. 2.2 Договору поставки, укладеному 12 січня 2017 року між ТОВ «Злагода» та АРК «Придунайська Нива», поставка всієї партії товару за даним договором здійснюється в термін до 31.12.2018 включно. Таким чином, строк поставки товару за договором від 12.01.2017 не минув, позивачем будь-яких доказів неможливості виконання взятого на себе зобов`язання в строк до 31 грудня 2018 року надано не було. За наявною інформацією у провадженні Ізмаїльського міськрайонного суду знаходиться близько 75 аналогічних справ, де позивач зазначає, що іншими приблизно 74 особами було також завдано збитки у зв`язку з нібито неможливістю виконання ТОВ «Злагода» взятих на себе зобов`язань. Позивачем у позовній заяви не зазначається, на підставі чого на відповідача покладена відповідальність за нібито порушення зобов`язання та яка саме відповідальність (часткова, солідарна чи субсидіарна). З наданого розрахунку позивача вбачається, що на його думку виникла часткова відповідальність у завданні збитків, а її розмір визначається пропорційно площі земельної ділянки. При цьому відповідно до довідки Кислицької сільської ради № 355 від 14 лютого 2017 року, ТОВ «Злагода» має в користуванні землі сільськогосподарського призначення загальною площею 988,1463 га. Відповідно до наданої позивачем довідки управління статистики в Ізмаїльському районі № 17-15/325 від 23 квітня 2018 року, по сільськогосподарських підприємствах Ізмаїльського району середня врожайність за 2017 рік становила 22,4 ц (2,24 т) з 1 га зібраної площі. З урахуванням зазначеного, навіть якщо припустити, що позивач по справі мав намір виконати умови Договору поставки, з 988,1463 га за інформацією середніх показників врожайності, ТОВ «Злагода» мало теоретично можливість зібрати приблизно 2213,45 т соняшника, а відповідно до умов договору поставки ТОВ «Злагода» повинна була поставити лише 1 000 т соняшника, тобто вдвічі менше, ніж могла зібрати. Таким чином, навіть якщо б були підстави для стягнення збитків, визначення їх розміру пропорційно площі земельної ділянки є необґрунтованим та незрозумілим. Обов`язковою умовою визнання дійсним речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, які виникли до 1 січня 2013 року, є проведення реєстрації таких прав відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення. До 01.01.2013 року Порядок проведення державної реєстрації трав та їх обтяжень був відсутній, але починаючи з 01 січня 2013 року (коли запрацював механізм державної реєстрації) орендар - ТОВ «Злагода» був зобов`язаний зареєструвати право оренди відповідно до вимог чинного законодавства. У зв`язку з тим, що право оренди на земельну ділянку між ТОВ «Злагода» та відповідачем як власником земельної ділянки у Державному реєстрі прав зареєстровано не було, при поданні заяви на проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, що виникли між відповідачем та СФГ «Чебана Петра Григорійовича» на підставі укладеного між ними договору, навіть у випадку виявлення відомостей щодо вищевказаного договору у державного реєстратора прав на нерухоме майно були відсутні підстави для відмови у проведені державної реєстрації прав. Тобто діючим законодавством навіть у разі виявлення відомостей про зареєстрований договір у ДЗК не передбачені підстави для відмови в проведенні державної реєстрації права оренди за іншим орендарем. Окрім відсутності реєстрації права оренди позивачем також не був зареєстрований належним чином договір оренди від 01.07.2008. Вважає, що реєстрація договору оренди землі, укладеного між відповідачем та ТОВ «Злагода», повинна була проводитись за Законом України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні». Реєстратор Ізмаїльського районного відділу Одеської регіональної філії ДП ЦДЗК при Держкомземі України, реєструючи договір, на який посилається позивач, діяв на підставі нормативного акту, який було зупинено, а тому така реєстрація не може бути визнаною такою, що здійснена згідно із Законом, в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». ТОВ «Злагода» не здійснило реєстрацію договору оренди та права оренди в порядку, передбаченому законодавством, як цього вимагало діюче законодавство, хоча мало реальну можливість, починаючи з 2011 року, здійснити дії, направленні на належну реєстрацію свого права, а отже й підстави для визнання договору оренди, укладеного між відповідачем та ТОВ «Злагода» відсутні, як і наявність протиправної поведінки в діях відповідача. Відповідно до довідки Кислицької сільської ради № 355 від 14 лютого 2017 року, ТОВ «Злагода» має в користуванні землі сільськогосподарського призначення загальною площею 988,1463 га. Відповідно до наданої позивачем довідки управління статистики в Ізмаїльському районі № 17-15/325 від 23 квітня 2018 року по сільськогосподарських підприємствах Ізмаїльського району середня врожайність за 2017 рік становила 22,4 ц (2,24 т) з 1 га зібраної площі. З урахуванням зазначеного та навіть якщо уявити, що 417 га були оброблені іншою особою, у ТОВ «Злагода» не було перешкод виконати умови договору, укладеного з АРК «Придунайська Нива», оскільки вони мали можливість засіяти 571 га соняшником та отримати приблизно 1279,04 т соняшнику та поставити його замовнику, тобто виконати умови договору. Позивачем по справі було подано до управління статистики Звіт про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2017 року, в якому зазначено, що ними було засіяно соняшника - 114 га, озимої пшениці - 200 га, ячменю озимого - 92 га, трави багаторічні - 154 га. З зазначеного вбачається, що позивач мав можливість засіяти орендовані ним земельні ділянки соняшником, але вирішив засіяти іншими культурами. Таким чином, неможливість виконання умов договору, укладеного 12 січня 2017 року між ТОВ «Злагода» га АРК «Придунайська Нива», ніяким чином не пов`язана з укладенням відповідачем договору оренди з іншою особою. Так звана комісія у квітні 2017 року здійснила обстеження земельних ділянок без будь-яких правових підстав, оскільки її склад не було сформовано (затверджено) ані начальником управління економічного та агропромислового розвитку Ізмаїльської райдержадміністрації, ані головою Ізмаїльської районної державної адміністрації, ані будь-якою іншою уповноваженою особою. З акту обстеження не вбачається, чи входить до обстеженої території саме належна відповідачу земельна ділянка, кому належать вказані земельні ділянки на праві власності, чи надані вони в оренду та кому саме, що було посіяно саме на земельній ділянці відповідача та ким. Комісією було нібито обстежено 417 та земель, що не можливо фізично здійснити за один день. У самому акті зазначається, що зі слів директора ТОВ «Злагода» Стойкової Л.К. поле № 7 було засіяно СФГ «Ніколенко І.С.», поле № 9,6,10,8 СФГ «Чабан П.Г.». При цьому за наявною інформацією СФГ «Чабан П.Г.» не здійснює обробку земельної ділянки на території Кислицької сільської ради. На території Кислицької сільської ради здійснює свою діяльність С(Ф)Г « ОСОБА_2 ». Вказане свідчить про недостовірні відомості щодо здійсненного комісією обстеження та необ`єктивності висновків за результатами обстеження. Відповідача не запрошували для участі у обстеженні земельної ділянки. Копія акту відповідачу не була вручена та не відправлялась поштою. Відповідно до п. 2.2 Договору поставки, укладеного 12 січня 2017 року між ТОВ «Злагода» та АРК «Придунайська Нива», поставка всієї партії товару за даним договором здійснюється в термін до 31.12.2018 включно. Будь-яких доказів на підтвердження неможливості виконання договору поставки протягом його дії надано не було. Доводи позивача про недійсність договору оренди землі є необґрунтованими та спростовуються доводами, викладеними у розділі відзиву «щодо протиправної поведінки як складової порушення договірних зобов`язань та/або відшкодування позадоговірної шкоди».

В судове засідання представник третьої особи СФГ «Чебана Петра Григорійовича» не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (т. 2 а.с. 133), від представника надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, просить у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

01 липня 2008 року між ОСОБА_1 та ТОВ «Злагода» укладено договір оренди земельної ділянки загальною площею 5,9874 гектарів, за умовами якого позивач приймає в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва строком на 10 років (т. 1 а.с. 8-11).

04 серпня 2009 року між ОСОБА_1 та ТОВ «Злагода» підписано акт прийманняпередачі вказаної земельної ділянки (т. 1 а.с. 12).

Договір зареєстровано в Ізмаїльському районному відділі Одеської регіональної філії ДП ЦДЗК при Держкомземі України, про що у Книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі, про що вчинено запис від 04.08.2009 року № 96 (т. 1 а.с. 10).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 02.02.2018, земельна ділянка № :01:004:0222 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Кислицької сільської ради Ізмаїльського району Одеської області, належить ОСОБА_1 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ОД № 043278, виданого 09.02.2004 Ізмаїльським районним відділом земельних ресурсів Одеської області (т. 1 а.с. 13).

13 лютого 2017 року між ОСОБА_1 та СФГ «Чебана Петра Григорійовича» укладено договір оренди земельної ділянки кадастровий № :01:004:0222 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 5,98 га, запис про державну реєстрацію внесено на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 33943638 від 20.02.2017 районним спеціалізованим комунальним підприємством Білгород-Дністровської районної ради «Білгород-Дністровський райбудгосп» (т. 1 а.с. 14).

Відповідно до акту обстеження земельних ділянок на території Кислицької сільської ради від 27.04.2017 року, комісією проведено обстеження земельних ділянок на території Кислицької сільської ради, поля № 7, № 9, № 6, № 10, № 8, загальною площею - 417 га, в результаті обстеження було виявлено, що земельні ділянки, загальною площею - 417 га, засіяні сільськогосподарськими культурами, а саме: - соняшником 410,6 га; - горохом 6,4 га. Зі слів директора ТОВ «Злагода» ОСОБА_9 поле № 7 було засіяно СФГ «Ніколенко І.С.», поле № 9,6,10,8 СФГ «Чабан П.Г.» (т. 1 а.с. 15).

Згідно наданого позивачем розрахунку сума неодержаного доходу становить 122594,36 грн (т. 1 а.с. 97).

Позиція суду

Згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ч. 1, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 76, 77, 78, 80, 81 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 1, ч. 4 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно ч. 1 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

В судове засіданні представник ТОВ «Злагода» - директор Стойкова Л.К. не з`явилась, була повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи, про причину неявки не повідомила, крім того, в матеріалах справи є заява про розгляд справи за відсутності позивача (т. 2 а.с. 38).

Представник ТОВ «Злагода» - адвокат Ягунов Д.В. в судове засідання в режимі відеоконференції не з`явився, копію ухвали суду про проведення судового засідання в режимі відео конференції від 16.11.2022 направлено на електронну адресу представника (т. 2 а.с. 131), про причину неявки не повідомив.

У судове засідання відповідачка та її представник - адвокат Арнаут А.Г. не прибули, про дату час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, надали до суду заяву від 14.12.2022 про розгляд справи у їх відсутності (т. 2 а.с. 136).

У судове засідання представник ІІІ особи без самостійних вимог щодо предмета спору СФГ «Чебана Петра Григорійовича» - адвокат Кобак Р.І. не прибув, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність (т. 2 а.с. 137).

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому вирішені справи, обізнаність учасників справи про її розгляд, створення судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, викладення правової позиції сторін у заявах по суті справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін, ІІІ особи та їх представників.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити, виходячи з такого.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Частиною 1 ст. 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї обставини є підставою для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Для визнання відповідача неналежним, крім названої обставини, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, тобто належного відповідача.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

У постанові від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Звертаючись до суду із вказаним позовом у травні 2018 року, позивач просив суд визнати недійсним договір оренди від 13 лютого 2017 року, укладений між ОСОБА_1 та СФГ «Чебана Петра Григорійовича» щодо земельної ділянки площею 5,9874 га, кадастровий номер :01:004:0222. Просив також згідно уточнень стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Злагода» неотриманий дохід у розмірі 122594,36 грн.

За такого формулювання позовних вимог особами, питання про права та обов`язки яких вирішується судом у розглядуваній справі є насамперед сторони оспорюваного правочину ОСОБА_1 та СФГ «Чебана Петра Григорійовича».

Згідно зі ст. 13 Закону України «Про оренду землі», договір оренди землі це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Тобто сторонами договору оренди землі є орендодавець та орендар.

Заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків СФГ «Чебана Петра Григорійовича» як орендаря спірної земельної ділянки та сторони оспорюваного договору оренди.

Між тим, СФГ «Чебана Петра Григорійовича» у справі залучений в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, а позивач заяв чи клопотань про залучення СФГ « ОСОБА_2 » в якості співвідповідача не заявляв, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Процесуальний статус відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, відрізняється за обсягом прав та обов`язків.

Висновки суду по суті вирішення спору про обґрунтованість або необґрунтованість позовних вимог мають бути зроблені за належного суб`єктного складу її учасників.

Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 27 січня 2021 року у справі №291/1024/18-ц.

Враховуючи викладене, позов ТОВ «Злагода» до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про визнання договору недійсним та стягнення збитків задоволенню не підлягає через неналежний суб`єктний склад.

Керуючись ст. 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1 , третя особа - селянське (фермерське) господарство «Чебана Петра Григорійовича», про визнання договору недійсним та стягнення збитків відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Повний текст рішення буде складено протягом десяти днів з дня закінчення розгляду справи.

Суддя: Г.І.Смокіна