печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2022 року суддя Печерського районного суду м. Києва Ільєва Т.Г., при секретарі Ємець Д.О., розглянувши клопотання ОСОБА_1 , про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та витребування доказів у справі 757/54698/20-ц за позовом Акціонерного товариства «Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Печерського районного суду м. Києва перебувають на розгляді позовні заяви Акціонерного товариства «Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення заборгованості.

Так, в рамках розгляду позовної заяви Акціонерного товариства «Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, останньою було подані заперечення на розгляд в порядку спрощеного позовного провадження та витребування доказів.

Учасники процесу у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Так, суд дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

За приписами частини першої статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

За частиною четвертою статті 277 ЦПК України, відповідач наділений правом подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини четвертої статті 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до пункту 1, 2 частини шостої статті 19 ЦПК України, малозначними справами у розумінні цивільного процесуального закону є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що Банком заявлено вимогу про стягнення з відповідача суми 22 485,53 тобто сума є меншою за 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та є справою незначної складності.

Відтак, даний позов не становить виключної категорії справи, передбаченої частиною четвертою статті 274 ЦПК України.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні, як і закріплено у положеннях частини четвертої статті 19 ЦПК України.

Частиною другою статті 274 ЦПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За приписами частини четвертої статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Як передбачає частина восьма статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, надання пояснень сторін.

Наголошуючи на необхідності зміни порядку розгляду справи з спрощеного на загальний, відповідач не посилався на існування суттєвих обставин, через які недоцільно розглядати справу у спрощеному порядку. Своїм правом на подання відзиву, у якому вказуються заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, відповідач скористався, а інших обставин, які б свідчили про необхідність переходу у загальне позовне провадження не зазначено та не оформлено окремим клопотанням.

Заперечення проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, відповідно до вимог частини четвертої статті 277 ЦПК України, повинні бути обґрунтованими.

Таким чином, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання ОСОБА_1 про зміну порядку розгляду справи із спрощеного на загальний.

Окрім цього, щодо витребування документів, суд звертає увагу, що заяви та клопотання - це важливий засіб встановлення обставин, які мають значення для справи, забезпечення та відстоювання прав та законних інтересів учасників процесу, які згідно аналізу норм цивільного процесуального законодавства оформляються у письмову вигляді окремим документом.

Так, приписами статті 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Таким чином, витребування доказів, не підлягає задоволенню, у зв`язку з його неналежним оформленням та обґрунтуванням.

Керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 43, 49, 58, 60, 62, 64, 174, 277-279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотань ОСОБА_1 , в рамках розгляду цивільної справи №757/54698/20-ц - відмовити.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.Г. Ільєва