печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" липня 2022 р. Печерський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Ільєвої Т.Г.,

секретаря Ємець Д.О.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Хайнацького Євгена Сергійовича від розгляду цивільної справи 757/24547/16-ц за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Міністерства внутрішніх справ України, ОСОБА_2 , Державної казначейської служби України, судді Шевченківського районного суду міста Києва Юзькової Ольги Леонідівни, Голови комісії з припинення або ліквідації Шевченківського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві Нечитайла Віктора Олександровича, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, поширенням недостовірної інформації, та спростування недостовірної інформації,-

В С Т А Н О В И В:

08.07.2022 у провадження судді для розгляду надійшла вказана заява, яку передано судді Ільєвій Т.Г. 12.07.2022, про відвід головуючого від розгляду вказаної справи.

Так, ОСОБА_1 обґрунтувала поданий відвід тим, що у неї виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості головуючого судді Хайнацького Є.С. під час призначення даної справи до розгляду, оскільки вважає, що суддя самостійно визначав коло відповідачів у справі, з чим ОСОБА_1 не погоджується. З врахуванням зазначеного, заявник вважає, що суддя Хайнацький Є.С. є не самостійним суддею, а тому просить відвести його від розгляду цивільної справи 757/24547/16-ц.

На підставі частини восьмої статті 40 ЦПК України, заява про відвід судді розглядається без повідомлення учасників справи.

Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Згідно з положеннями пунктів 1-5 частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Таким чином, заявником не наведено, а судом не встановлено обставин, які б безпосередньо свідчили про упередженість головуючого у даній справі, а також інших підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, які унеможливлювали б розгляд справи суддею та викликали необхідність його відводу.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Зважаючи на доводи заяви про відвід, суд приходить до висновку, що обґрунтування, наведені у ній, не можуть бути підставою для відводу судді у справі, являються суб`єктивним сприйняттям обставин і не свідчать про необ`єктивність або упередженість головуючого судді по суті справи, оскільки доводи заявника є необґрунтованими, не чіткими.

Також, суд звертає увагу, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Окрім цього, сторона у справі вправі подавати клопотання, заяви з метою належного встановлення кола учасників справи.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Частиною 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Відтак, заявлений відвід не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1-19, 36-40, 352-353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Хайнацького Євгена Сергійовича від розгляду цивільної справи 757/24547/16-ц за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Міністерства внутрішніх справ України, ОСОБА_2 , Державної казначейської служби України, судді Шевченківського районного суду міста Києва Юзькової Ольги Леонідівни, Голови комісії з припинення або ліквідації Шевченківського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві Нечитайла Віктора Олександровича, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, поширенням недостовірної інформації, та спростування недостовірної інформації.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.Г. Ільєва