№ 336/6726/21
Пр. № 2/336/755/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2022 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Щасливої О.В.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Запоріжринок» про визнання незаконним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

18 серпня 2021 року позивач звернувсь до суду з позовом до комунального підприємства «Запоріжринок» про визнання протиправним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В позові зазначив, що з 27 січня 2016 року працює в комунальному підприємстві «Запоріжринок» на посаді директора ринку, обіймаючи посаду директора Центрального ринка, що є структурним підрозділом відповідача. Наказом директора комунального підприємства «Запоріжринок» № 65 від 13.08.2021 року йому оголошено догану у зв`язку з неналежним виконанням посадових обов`язків, встановлених пунктом 2.7 посадової інструкції директора ринку.

Вважає наказ про застосування до нього дисциплінарного стягнення незаконним і таким, що підлягає скасуванню в частині, що стосується саме його прав, виходячи з такого.

13 серпня 2021 року він був ознайомлений з наказом директора комунального підприємства «Запоріжринок» про надання письмових пояснень з приводу обставин, викладених в службовій записці співробітників бухгалтерії про наявну дебіторську заборгованість продавців (орендарів) Центрального ринку перед комунальним підприємством «Запоріжринок», та на виконання цього наказу надав письмові пояснення, в яких зазначив про відсутність його вини в утворенні заборгованості зі сплати продавцями (орендарями) торгівельних місць послуг ринку. Означену плату за утримання торгівельного місця в належному стані та інші послуги ринку стягують контролери-касири ринку у відповідності із встановленим на підприємстві порядком та згідно Правил торгівлі на ринках м. Запоріжжя, затверджених рішенням Запорізької міської ради від 22.06.2011 року, із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій відповідно до вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» з видачою касових чеків, у яких обов`язково зазначається номер торгівельного місця згідно з проведеною інвентаризацією. Що стосується справляння вказаних платежів, які є щоденними, жодного порушення вимог посадової інструкції в частині їх стягнення він як посадова особа, що організовує і контролює їх надходження на рахунок комунального підприємства «Запоріжринок», не припускався, тому висновки в оспорюваному наказі є неспроможними та такими, що не відповідають фактичним обставинам.

Разом з тим дебіторська заборгованість, що виникла у очолюваного ним підрозділу комунального підприємства «Запоріжринок», складається саме з заборгованості за договорами, що витікають з правовідносин оренди і становить несплачену орендну плату, плату за спожиті комунальні послуги. Укладення означених договорів є прерогативою директора комунального підприємства. Позивач, хоча і проводить роботу з продавцями (орендарями) з погашення існуючої заборгованості за договорами, проте не несе відповідальності за виконання ними своїх цивільно-правових обов`язків, неналежне виконання яких не кореспондується з порушенням ним трудової дисципліни, а є втіленням особливостей правовідносин, що виникають між суб`єктами господарювання при укладенні та виконанні договорів. Саме директор, який представляє підприємство у вказаних договорах, а також особи, що здійснюють представництво підприємства на інших підставах, зокрема, на підставі довіреності, і є особами, що можуть застосовувати заходи притягнення до відповідальності за неналежне виконання обов`язків, які витікають з цих договорів, шляхом проведення претензійної роботи, звернення до суду з позовами, здійснення представництва «Запоріжринку» в судах.

Так як він не припускався порушень трудової дисципліни, що могли б потягнути накладення дисциплінарного стягнення, просить про визнання незаконним та скасування наказу № 65 від 13.08.2021 року директора комунального підприємства «Запоріжринок» в частині оголошення йому догани.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 25.08.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Заходи забезпечення позову, доказів судом не застосовувались.

На підставі ухвали суду від 12.07.2022 року судом від комунального підприємства «Запоріжринок» витребувано завірену копію статуту комунального підприємства «Запоріжринок» (повний текст); завірену копію посадової інструкції директора комунального підприємства «Запоріжринок»; завірену копію письмового пояснення ОСОБА_1 від 13.08.2021 року.

В судове засідання позивач не з`явився, надавши письмове звернення, яке містить прохання про вирішення справи у його відсутність, задоволення позову, а також згоду на ухвалення рішення при заочному розгляді справи.

Наведені обставини в силу ст. ст. 211, 223 ЦПК України є підставою для проведення судового розгляду у відсутність позивача.

Представник відповідача, належним чином повідомленого про дату, час та місце вирішення справи, до суду не з`явився, відзиву на позов, клопотання про вирішення справи без його участі або про відкладення судового засідання не надав.

За згаданих обставин зі згоди позивача, висловленої у його письмовій заяві, суд у відповідності до ст. 280 ЦПК України ухвалює про вирішення спору при заочному судовому розгляді.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд знаходить, що позов підлягає задоволенню, виходячи з таких міркувань.

Питання трудової дисципліни внормовані Главою Х КЗпП України

Працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці (ст. 139 КЗпП України).

Трудова дисципліна це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавців, визначають заохочення за успіхи в роботі та відповідальність за невиконання цих обовьязків.

Трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю, як випливає із змісту ст. 140 КЗпП України.

Правила внутрішнього трудового розпорядку внормовані статутами та положеннями суб`єктів господарювання різної форми власності, а права та обов`язки окремих категорій працівників врегульовані посадовими інструкціями.

Так як порушення трудової дисципліни є караним діянням (бездіяльністю) у відповідності до ст. 147 КЗпП України, яка внормовує види стягнень за порушення трудової дисципліни, ознаками порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, як випливає з висновків постанови Касаційного цивільного суду Верховного суду в справі № 554/9493/17 від 22.07.2020 року.

Відповідно до ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий вид стягнення, як догана.

За змістом ст. 149 КЗпП, яка внормовує порядок накладення дисциплінарних стягнень, стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

В силу ст. 1471 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Судом встановлено, на підставі наказу № 65 від 13.08.2021 року директора комунального підприємства «Запоріжринок» директору Центрального ринку комунального підприємства «Запоріжринок» Білогубу Р.А. оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених пунктом 2.7 посадової інструкції директора ринку (а. с. 8-9).

До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення, за змістом ст. 149 КЗпП України.

Судом встановлено, що на підставі наказу від 13 серпня 2021 року директора комунального підприємства «Запоріжринок» про надання письмових пояснень з приводу обставин, викладених в службовій записці співробітників бухгалтерії про наявну дебіторську заборгованість продавців (орендарів) Центрального ринку перед комунальним підприємством «Запоріжринок», ОСОБА_1 у надав письмові пояснення (а. с. 10).

Порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків.

Суб`єктом дисциплінарного проступку є працівник, що перебуває у трудових відносинах із роботодавцем.

Об`єктом такого правопорушення є внутрішній трудовий розпорядок підприємства, зокрема такий його елемент, як трудові обов`язки.

Суб`єктивна сторона передбачає встановлення вини працівника у формі прямого або непрямого умислу. Як зазначає Верховний Суд у постанові від 27.06.2018 р. по справі № 664/2820/15-ц, для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків діяння і причинного зв`язку між ними.

При цьому винна поведінка працівника має стосуватися лише тих обов`язків, які обумовлені трудовим договором і становлять його невід`ємну частину. Саме їх невиконання чи неналежне виконання складають основу об`єктивної сторони складу цього правопорушення. Ці обов`язки визначаються трудовим договором, посадовою (робочою) інструкцією, правилами внутрішнього трудового розпорядку та іншими локальними актами роботодавця, його наказами та розпорядженнями, а також законами та іншими нормативно-правовими актами.

У п. 29 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 р. у справі № 452/970/17 зазначено, що роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором і про які працівник не був проінформований належним чином.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року в справі № 554/9493/17, провадження № 61-38286св18).

Важливим аспектом при притягненні працівника до відповідальності є доведення його вини, тягар якого (доведення) законом покладений на власника або уповноважений ним орган, оскільки саме вони застосовують заходи дисциплінарного впливу на особу. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку, такі висновки містяться в постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року в справі № справа № 554/9493/17 (провадження № 61-38286св18).

Лише з`ясування усіх обставин, що входять до складу дисциплінарного проступку, дає можливість застосовувати дисциплінарне стягнення.

При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності (висновки в постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 10.12.2019 року в справі № 643/7954/17).

Як зазначено, владне рішення про застосування дисциплінарного стягнення оформлюється наказом або розпорядженням уповноваженої в силу ст. 1471 КЗпП на застосування дисциплінарних стягнень особи.

Хоча законодавством і не встановлено вимог до змісту наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення, проте, враховуючи зміст наведених положень закону та роз`яснень в судових рішеннях, можна дійти висновку, що вказане владне рішення, видання якого підпорядковане меті покарання, має містити чітке та недвозначне звинувачення особи щодо її посягання на конкретні трудові обов`язки, викладення міркувань щодо винуватості та форми вини, посилання на причинний зв`язок між винними діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків, інші обставини, які в силу закону належить враховувати при застосуванні стягнення (ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника), тобто містити виклад обставин, що підлягають встановленню при притягненні працівника до дисциплінарної відповідальності.

Трудові обов`язки директора Центрального ринку комунального підприємства «Запоріжринок» Білогуба Р.А. визначені посадовою інструкцією директора Центрального ринку комунального підприємства «Запоріжринок», статутом комунального підприємства «Запоріжринок».

Відповідно до пункту 2.7. посадової інструкції директора Центрального ринку комунального підприємства «Запоріжринок», порушення якого інкриміновано позивачу, директор ринку зобов`язаний здійснювати постійний контроль за своєчасністю, повнотою і правильністю справляння плати за послуги ринку, орендних платежів та інших компенсаційних і поточних платежів, платежів за послуги, що споживаються продавцями на ринку та які є супутніми їхньої основної діяльності, платежів за комунальні та інші послуги; контролювати виконання доведених фінансово-економічних планів по ринку контролерами-касирами ринку та іншими підлеглими працівниками.

За змістом оспорюваного наказу, виданого директором комунального підприємства «Запоріжринок», відповідно до службової записки бухгалтера комунального підприємства «Запоріжринок» від 15.06.2021 року заборгованість по Центральному ринку становить:

-223290 грн. 51 коп. станом на 31.05.2021 року;

-385275 грн. 41 коп. станом на 06.07.2021 року;

-383960 грн. 56 коп. станом 14.06.2021 року;

-483241 грн. 5 коп. станом на 26.07.2021 року;

-295014 грн. 58 коп. станом на 09.08.2021 року.

Аналіз високого рівня дебіторської заборгованості по Центральному ринку, зазначає в оскаржуваному наказі його автор, дозволяє дійти висновку, що директор ринку ОСОБА_1 не вживає достатніх заходів з контролю за своєчасністю, повнотою і правильністю справляння плати за послуги ринку, орендних платежів та інших компенсаційних і поточних платежів, тобто фактично неналежно виконує обов`язки, передбачені посадовою інструкцією, зокрема, її пунктом 2.7. (а. с. 8-9).

Ухвалюючи рішення на користь позовних вимог, суд враховує те, що всупереч вимог закону особа, яка застосувала до позивача дисциплінарне стягнення, втілене в оспорюваному наказі, не довела винного вчинення позивачем дисциплінарного проступку, оскільки зі змісту наказу неможливо вивести, в чому саме полягає винне порушення трудових обов`язків ОСОБА_1 , тобто є незрозумілим в утворенні якої саме дебіторської заборгованості обвинувачується позивач і в який спосіб він сприяв її утворенню.

Якщо в наказі йдеться мова про сплату платежів за щоденні послуги ринку, позивач стверджує, що він належним чином організував та контролював роботу контролерів-касирів щодо справляння плати заутримання торгівельного місця в належному стані та інші послуги ринку, які, за його поясненнями, стягуються у відповідності із встановленим на підприємстві порядком та згідно Правил торгівлі на ринках м. Запоріжжя, затверджених рішенням Запорізької міської ради від 22.06.2011 року, із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій відповідно до вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» з видачою касових чеків, у яких обов`язково зазначається номер торгівельного місця згідно з проведеною інвентаризацією. Що стосується справляння вказаних платежів, які є щоденними, жодного порушення вимог посадової інструкції в частині їх стягнення позивач як посадова особа, що організовує і контролює їх надходження на рахунок комунального підприємства «Запоріжринок», за його твердженнями, не припускався, і цих доводів не спростував відповідач.

Якщо наказ містить умовиводи щодо заборгованості за договорами, що витікають з правовідносин оренди і становить несплачену орендну плату, плату за спожиті комунальні послуги, то укладення означених договорів є прерогативою директора комунального підприємства або уповноваженої ним на вчинення означених дій особи, а договори є втіленням змісту договірних правовідносин, що існують між суб`єктами таких правовідносин, і суду не доведено, чи охоплюється колом службових обов`язків ОСОБА_1 контроль за виконанням цих договорів.

Разом з тим суду надано докази того, що, не будучи обтяженим обов`язком проведення претензійно-позовної роботи та вчинення інших дій і виконання інших обов`язків, що виникають під час виконання договорів, позивач разом з тим з власної ініціативи вживав заходів щодо організації належного виконання обов`язків клієнтів «Запоріжринку» шляхом роз`яснень, нагадувань, відправлення боржникам письмових повідомлень (а. с. 11-16).

Таким чином, суд доходить висновку, що роботодавцем в оспорюваному наказі не доведено ґрунтовності накладення дисциплінарного стягнення, тобто не доведено факту винного посягання ОСОБА_1 на його службові обов`язки.

Всупереч вимог змагальності цивільного процесу не скористався відповідач правом доведення обґрунтованості своєї позиції і в судовому засіданні, не лише жодного разу не з`явившись до суду та не надавши відзиву на позов або будь-яких пояснень з приводу спору, а навіть не виконавши ухвалу суду про витребування письмових фактичних даних, що зумовило вирішення справи на підставі наданих позивачем доказів.

Вирішуючи позов на користь ОСОБА_1 та констатуючи під час з`ясування обставин справи неконкретність звинувачення позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, суд, окрім наведених міркувань, враховує і таке.

Статтею 148 КЗпП встановлено строки накладення дисциплінарного стягнення, яке застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

В усякому випадку дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Зазначаючи в наказі від 13.08.2021 року, що з вини ОСОБА_1 утворилася дебіторська заборгованість в травні та червні 2021 року, директор комунального підприємства «Запоріжринок» не посилається на дату виявлення проступку в цій частині, що є необхідним для застосування встановлених законом строків притягнення до відповідальності, проте якщо враховувати, що датою виявлення є отримання службової записки головного бухгалтера від 15.06.2021 року, то є очевидним пропуск строку застосування стягнення в цій частині, що є самостійною підставою для скасування наказу про оголошення стягнення в цій частині як такого, що не міг бути виданий крізь призму вимоги про строки його застосування.

Так як наказ стосується застосування стягнення до двох працівників, суд вважає за необхідне скасувати його лише в частині, що порушує права позивача.

В силу ст. 2 ЦПК України однією з засад цивільного судочинства є відшкодування судових витрат, до яких відноситься і судовий збір, сторони, на користь якої ухвалене судове рішення, а у відповідності до ст. 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначається, зокрема, висновок суду про розподіл судових витрат.

У зв`язку з викладеним у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 судовий збір, попередньо оплачений позивачем.

Керуючись ст. ст. 139, 140, 142, 147-149 КЗпП України, ст. ст. 2, 4, 5, 12, 13, 77-81, 137, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , до комунального підприємства «Запоріжринок», ЄДРПОУ 40, м. Запоріжжя, вул. Рекордна, 2, задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати наказ директора комунального підприємства «Запоріжринок» № 65 від 13.08.2021 року в частині оголошення догани ОСОБА_1 .

Стягнути з комунального підприємства «Запоріжринок» на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 908 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення.

Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів після його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя О.В. Щаслива