27.12.2022 Справа № 756/7869/22
Справа № 756/7869/22
Провадження № 2-о/756/312/22
У Х В А Л А

27 грудня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Тиха О.О., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Відділ обслуговування громадян №5 Оболонського району в м. Києві, про встановлення фактів, що мають юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

До Оболонського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Відділ обслуговування громадян №5 Оболонського району в м. Києві, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 20.09.2022 в частині встановлення факту належності трудової книжки заяву було залишено без руху, заявнику наданий строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

Копія вказаної ухвали була направлена представнику заявника 13.10.2022 на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначену нею особисто у заяві про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Як убачається з довідки про доставку електронного листа ухвала суду від 20.09.2022 по справі № 756/7869/22 була доставлена до електронної скриньки 13.10.2022 об 11:34:48.

Таким чином, ухвала суду про залишення заяви без руху була отримана представником заявника 20.09.2022, однак, недоліки не були усунені протягом вказаного в ухвалі строку.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі 759/14068/19, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, заявник , як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року). Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладені обставини, той факт, що заявник та його представник за спливом тривалого проміжку часу не цікавилися рухом справи та не реалізували своїх процесуальних обов`язків належним чином, не усунули недоліки, зазначені в ухвалі від 20.09.2022, беручи до уваги правові позиції, викладені у постановах Верховного Суду від 30.11.2022 у справі №759/14068/19 та 17.11.2022 у справі №560/541/20, відповідно до яких застосування судами альтернативних засобів комунікації не суперечать діючому законодавству та дозволяють досягти правової мети - інформування учасника справи, у звязку з чим направлення листа на дійсну електронну адресу є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для повернення заяви заявнику.

Керуючись статтею 185, 260, 261, 294, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Відділ обслуговування громадян №5 Оболонського району в м. Києві, про встановлення фактів, що мають юридичне значення, - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О.Тиха