Справа № 203/2125/15-ц
Провадження № 2/0203/33/2023
УХВАЛА

29 вересня 2022 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська в залі суду в м. Дніпрі у складі:

головуючого судді Ханієвої Ф.М.,

за участю секретаря судового засідання Ноторової Є.О.,

за участі:

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

представника третьої особи Горобей Р.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження питання про прийняття до розгляду зміненої редакції позовної заяви, якою зменшено розмір позовних вимог в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство «Закритий Недиверсифікований Венчурний Корпоративний Інвестиційний Фонд «Інвестохіллс Хеліантус» про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

12.08.2020 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшли матеріали цивільної справи № 203/2125/15-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя на підставі постанови Дніпровського апеляційного суду від 15.07.2020 року, якою апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс ВЕСТА» (особа, яка не брала участі в справі) було задоволено, скасовано ухвалу Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 30.06.2015 року (суддя Єдаменко С.В.), а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 серпня 2020 року, справу № 203/2125/15-ц, провадження № 2/0203/1037/2020, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М.

Ухвалою суду від 17.08.2020 року було прийнято до провадження цивільну справу № 203/2125/15-ц та призначений розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 05 жовтня 2020 року заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія Інвестохіллс ВЕСТА (особа, яка не брала участі у справі) про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя задоволено повністю. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія Інвестохіллс ВЕСТА (04080, м. Київ, вул. Терьохіна, 8А, офіс 111; ).

Ухвалою суду від 03 грудня 2020 року було закрито підготовче засідання в цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 28.01.2021 року.

Ухвалою суду від 28 грудня 2020 року провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс ВЕСТА» про поділ майна подружжя зупинено до розгляду Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду касаційної скарги на постанову Дніпровського апеляційного суду від 15 липня 2020 року, справа № 203/2125/15-ц, провадження № 61-13625ск20. Матеріали цивільної справи № 203/2125/15-ц направлено до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Ухвалою суду від 06 травня 2021 року провадження у цивільній справі № 203/2125/15-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс ВЕСТА» про поділ майна подружжя поновлено. Призначено судове засідання на 12 год. 00 хв. 17 червня 2021 року.

Ухвалою суду від 18 лютого 2022 року було задоволено повністю заяву Акціонерного товариства «Закритий Недиверсифікований Венчурний Корпоративний Інвестиційний Фонд «Інвестохіллс Хеліантус» про заміну третьої особи її правонаступником в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс ВЕСТА» про поділ майна подружжя та залучено до участі в цивільній справі № 203/2125/15-ц правонаступника третьої особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс ВЕСТА» Акціонерне товариство «Закритий Недиверсифікований Венчурний Корпоративний Інвестиційний Фонд «Інвестохіллс Хеліантус» (адреса місцезнаходження: 03035, м. Київ, вул. Сурикова, буд. 3, корпус 8Б, офіс 431; ), від імені, в інтересах та за рахунок якого діє Товариство з обмеженою відповідальністю «Аста-Капітал» (адреса місцезнаходження: 03035, м. Київ, вул. Сурикова, буд. 3, корпус 8Б, офіс 431).

До початку чергового судового засідання 30.11.2021 року представник позивача звернулась до суду із заявою про зменшення позовних вимог, в якій позивач просить суд:

- зменшити розмір позовних вимог та вважати їх такими: визнати право приватної власності (припинивши право спільної сумісної власності подружжя) за ОСОБА_3 на майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з 1-коридору, 2-вбиральні, 3,4 житлових кімнат, житловою площею 32,5 кв.м, загальною площею 43,9 кв.м; стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 компенсацію за отримане ОСОБА_3 майно в розмірі 43677,00 грн.

В обґрунтування підстав звернення до суду з заявою про зменшення позовних вимог представник позивача зазначила, що цивільна справа перебуває на розгляді у суді з 2015 року. Разом з тим, автомобіль РЕНО КІЛО (Renault Clio Symbol) 2001 року випуску, кузов № НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , вибув із спільної сумісної власності подружжя, у зв`язку з цим на даний час відсутня необхідність у заявлені позовної вимоги про його розподіл.

З огляду на викладене вище, представник позивача звернулась до суду із заявою про зменшення позовних вимог.

У чергове судове засідання, призначене на 29.09.2022 року, з`явились всі учасники справи, представник третьої особи брала участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Під час судового розгляду справи 29.09.2022 року представник позивача підтримала вимоги заяви про зменшення позовних вимог та зазначила підстави звернення до суду із заявою таким чином, як про це зазначено вище. Також в обґрунтування вимог про визнання поважними причин звернення до суду та поновлення строку звернення до суду із заявою про зменшення позовних вимог представник позивача зазначила, що після призначення справи до розгляду по суті постала необхідність в уточненні позовних вимог, враховуючи, що змінилася обставини, викладені в позовній заяві первісної редакції.

Представник відповідача не заперечувала проти прийняття до розгляду зміненої редакції позовної заяви, якою зменшений розмір позовних вимог.

Представник третьої особи заперечувала проти прийняття до розгляду заяви про зменшення позовних вимог.

Суд, заслухавши думки учасників справи, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши норми ЦПК України, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є , зокрема, верховенство права , повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін , диспозитивність , пропорційність.

Відповідно до положень ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до п. 2 ч. 2, ч. 5 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Відповідно до частин 5, 6, 7 ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до положення ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до частин 1-3 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Аналіз викладеного вище вказує, що нормами ЦПК України визначено право позивача на збільшення або зменшення розміру позовних вимог. При цьому у разі подання до суду заяви про збільшення або зменшення розміру позовних вимог така заява повинна відповідати вимогам як ст. 175 ЦПК України, так і ст. ст. 43, 49 ЦПК України. До такої заяви, зокрема, додаються докази її надіслання іншим учасникам справи, а останні, у свою чергу, на підставі ст. 174 ЦПК України мають право подати до суду заяви по суті спору, відповідно.

Вказана правова позиція відображена у постанові Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року, справа № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21) та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 3 квітня 2019 року у справі № 369/11526/16-ц (провадження № 61-44511св18), за якими процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також суд зазначає, що згідно з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, позовом є зверненням до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстави і предмета позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

З системного аналізу вищевикладених правових норм виходить, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин справи повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Відповідно до положень ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд, проаналізувавши викладене вище, надану позивачем змінену редакцію позовної заяви від 30.11.2021 року, якою зменшений розмір позовних вимог, дійшов висновку, що причини пропуску строку, які є підставою для звернення представника позивача до суду з заявою про зменшення позовних вимог 30.11.2021 року, є поважними та підлягають поновленню. Тому така заява про зменшення позовних вимог відповідає положенням ст. ст. 49, 174, 175 ЦПК України, та у суду наявні правові підстави для прийняття її до розгляду.

Керуючись ст. ст. 49, 121, 126, 127, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Визнати поважними та поновити представнику позивача строк на подання заяви про зменшення позовних вимог в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство «Закритий Недиверсифікований Венчурний Корпоративний Інвестиційний Фонд «Інвестохіллс Хеліантус» про поділ майна подружжя.

Прийняти до розгляду змінену редакцію позовної заяви, якою зменшено розмір позовних вимог, в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство «Закритий Недиверсифікований Венчурний Корпоративний Інвестиційний Фонд «Інвестохіллс Хеліантус» про поділ майна подружжя.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 06.10.2022 року.

Суддя Ф.М. Ханієва