Справа № 697/183/21
№ пров. 2/697/19/2022
У Х В А Л А

щодо вирішення клопотання про застосування заходів процесуального примусу

та повторне витребування доказів

06.07.2022 р. м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Скирди Б.К.,

за участю: секретаря судового засідання Васянович Ю.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Путраймса І.І.,

третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Каневі в порядку загального позовного провадження в режимі відеоконференції клопотання позивача ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу та повторне витребування доказів по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про встановлення нікчемності заповіту, відшкодування майнової шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Канівського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про встановлення нікчемності заповіту, відшкодування майнової шкоди.

06.07.2022 до суду позивачкою направлено клопотання про застосування заходів процесуального примусу та повторне витребування доказів.

В обгрунтування поданого клопотання зазначено про те, що Першою Київською державною нотаріальною конторою не виконано вимоги ухвали суду від 18.04.2022 про повторне витребування доказів, а тому просила застосувати до Першої Київської державної нотаріальної контори заходи процесуального примусу шляхом стягнення в дохід державного бюджету штраф у сумі 26 000 грн. та зобов`язати виконати вимоги ухвали суду від 18.04.2022 про витребування доказів.

Позивач ОСОБА_1 , яка брала участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, в підготовчому судовому засіданні підтримала вимоги вказаного клопотання.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Путраймс І.І., який також брав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції не заперечував щодо задоволення клопотання позивача про витребування доказів, оскільки вимоги ухвали суду від 18.04.2022 про повторне витребування доказів фактично не виконані.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду клопотання про проведення судового засідання без його участі.

Третя особа ОСОБА_2 , який брав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, не заперечував щодо задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Розглянувши клопотання позивача ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу та повторне витребування доказів, вислухавши думку учасників процесу, суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 15.02.2022 задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування з Першої Київської державної нотаріальної контори доказів по справі.

Станом на 18.04.2022 ухвала суду від 15.02.2022 не виконана, докази до суду не направлені, у зв`язку з чим, ухвалою суду від 18.04.2022 зазначені докази витребувано повторно.

16.06.2022 до Канівського міськрайонного суду Черкаської області від Першої Київської державної нотаріальної контори надійшла відповідь, в якій вказано про повторність її надання, а також те, що нотаріус посвідчує заповіт, який написаний заповідачем власноруч або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів. При цьому, отримання спеціального дозволу на використання будь-яких технічних засобів для вчинення нотаріальних дій поза межами державної нотаріальної контори законодавство України, що регулює порядок вчинення нотаріальної дії не передбачає.

Зазначення у відповіді про повторність її надання свідчить про те, що за своїми формою та змістом цей лист є повністю ідентичним листу завідувача Першої Київської державної нотаріальної контори І. Мотицького від 16.11.2021, який надійшов у відповідь на ухвалу Канівського міськрайонного суду Черкаської області про витребування доказів від 04.11.2021.

Однак, суд звертає увагу на те, що ухвалою від 18.04.2022 повторно були витребувані зовсім інші докази, ніж ті, що витребовувались ухвалою від 04.11.2021, а також у відповідь на ухвалу суду від 18.04.2022 були надані відомості, які є абсолютно ідентичними тим відомостям, що були надані на ухвалу суду від 04.11.2021.

Крім цього, як вірно звернула увагу позивачка, ухвалою суду від 18.04.2022 були повторно витребувані відомості, які перед цим були витребувані від Першої Київської державної нотаріальної контори ухвалою суду від 15.02.2022. Необхідність у повторному витребуванню вказаних відомостей було спричинене невиконанням Першою Київською державною нотаріальною конторою ухвали суду від 15.02.2022.

Таким чином, Перша Київська державна нотаріальна контора повторно не виконала ухвалу суду про витребування доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані: подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Згідно з ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Стаття 77 ЦПК України встановлює, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до пункту 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.10.1996 року «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», якщо сторона не в змозі зібрати докази, а без них правильно вирішити справу неможливо за клопотанням сторін суд сам має витребувати такі докази.

Зважаючи на ті обставини, що ухвала суду від 18.04.2022 про повторне витребування доказів не виконана, докази до суду не направлені, суд вважає, що клопотання позивача ОСОБА_1 в частині повторного витребування доказів підлягає до задоволення.

Щодо клопотання ОСОБА_1 в частині застосування до Першої Київської державної нотаріальної контори заходів процесуального примусу шляхом стягнення в дохід державного бюджету штраф у сумі 26 000 грн., суд зважає на наступне.

Статтею 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Згідно з частинами 1, 2 статті 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Одним із заходів процесуального примусу частина 1 статті 144 ЦПК України визначає штраф.

Відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України (ч. 5 ст. 148 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 144 ЦПК України, застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи надані суду дискреційні повноваження, відповідно до яких притягнення до відповідальності учасника провадження є правом, а не обов`язком суду, суд вважає, що підстави для накладення стягнення у вигляді штрафу на Першу Київську державну нотаріальну контору відсутні.

Суд не вбачає достатніх підстав на даний час для застосування до Першої Київської державної нотаріальної контори процесуального примусу у вигляді накладення штрафу в розмірі 26 000 грн., оскільки це є найсуворіший захід процесуального примусу, а тому застосовується лише у разі, коли застосування менш суворого заходу не дали результату.

За таких обставин, суд вважає, що клопотання позивачки про застосування заходів процесуального примусу та повторне витребування доказів підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 84, 143, 144, 259, 260, 272, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу та повторне витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про встановлення нікчемності заповіту, відшкодування майнової шкоди задовольнити частково.

ПОВТОРНО витребувати:

З Першої Київської державної нотаріальної контори:

- відомості про те, чи надавав завідувач Першої Київської державної нотаріальної контори 28 квітня 2017 року державному нотаріусу Василевській О.П. спеціальний дозвіл у письмовій формі на те, щоб державний нотаріус Василевська О.П. мала право винести та вивезти 28 квітня 2017 року за межі Першої Київської державної нотаріальної контори:

1) гербову печатку, закріплену за державним нотаріусом Василевською О.П. (для проставлення її на заповіті ОСОБА_6 вдома у заповідача);

2) реєстр для реєстрації нотаріальних дій для вчинення у цьому реєстрі запису про посвідчення заповіту ОСОБА_6 .

Відомості направити безпосередньо до Канівського міськрайонного суду Черкаської області (19000, м. Канів, вул. Успенська, 22, Черкаська область) протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 11.07.2022.

Головуючий Б . К . Скирда