Справа № 135/1450/21
Провадження № 22-ц/801/2144/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції Корнієнко О. М.
Доповідач:Матківська М. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2022 рокуСправа № 135/1450/21м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

Головуючого: Матківської М. В.

Суддів: Войтка Ю. Б., Стадника І. М.

Секретар: Ковальчук О. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Вінниці цивільну справу за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1

на ухвалу Ладижинського міського суду Вінницької області від 31 жовтня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АТ "СГ "ТАС", за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , про відшкодування моральної і матеріальної шкоди,

Ухвалу постановив суддя Корнієнко О. М.

Ухвалу постановлено у м. Ладижин Вінницької області

Повний текст ухвали складено 31 жовтня 2022 року,

Встановив:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ "СГ "ТАС", за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , про відшкодування моральної і матеріальної шкоди.

Ухвалою Ладижинського міського суду Вінницької області від 31 жовтня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до АТ "СГ "ТАС", за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, залишено без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Доводи апеляційної скарги полягають в тому, що представник позивача - адвокат Красіловський В. О. був зарахований до Добровольчого формування №1 Вінницької міської територіальної громади «Ветеран» наказом № 32 від 14 квітня 2022 року на посаду стрільця 1-го відділення 4 взводу 1 роти. Зазначене добровольче формування входить до складу військової частини НОМЕР_1 , яка є складовою сил Територіальної оборони віднесених до Збройних сил України. Тому, у дні проведення судових засідань, а саме: 29 липня 2022 року, 05 вересня 2022 року, 04 жовтня 2022 року та 31 жовтня 2022 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Красіловський В. О. знаходився на тактично-вогневій підготовці, про що зазначав у клопотаннях про відкладення.

Враховуючи викладене вважає, що перебування представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Красіловського В. О. у Добровольчому формуванні №1 Вінницької міської територіальної громади «Ветеран» є поважною причиною для перенесення судового засідання.

Відзиви у встановлений судом строк не надходили.

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Красіловський В. О. в судове засідання не з`явилися. Адвокат Красіловський В. О. надіслав клопотання/заяву, де зазначив, що у судове засідання призначене на 10 год 30 хв 14 грудня 2022 року він з`явитися не може, оскільки перебуватиме в цей час в іншому судовому засіданні у Малинському районному суду Житомирської області, тому просив розглянути справу за його відсутності і задовольнити апеляційну скаргу.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись шляхом надсилання повісток на офіційні електронні адреси та засобами телефонного зв`язку.

Відповідно до частини 5 статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

За правилами статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

За таких обставин, клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Красіловського В. О. підлягає до задоволення, а неявка у судове засідання учасників справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали цивільної справи, прийшов до висновку, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає за таких підстав.

Суд першої інстанції постановив ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України у зв`язку з тим, що позивач та його представник, які належним чином повідомлені судом про час і місце розгляду справи, повторно не з`явились в судове засідання та не скористались правом подати заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Апеляційний суд погоджується із таким висновком суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції підставою для залишення позовної заяви без розгляду стали неявки позивача та його представника в судові засідання, призначені на 29 липня 2022 року, 05 вересня 2022 року, 04 жовтня 2022 року та 31 жовтня 2022 року.

Як свідчать матеріали справи ухвалою Ладижинського міського суду Вінницької області від 30 червня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу №135/1450/21 до судового розгляду по суті на 10.00 год 29 липня 2022 року(а. с. 149).

29 липня 2022 року до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвокат Красіловський В. О. про призначення судово-психологічної експертизи (а. с. 156-158).

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Красіловський В. О. отримав повістку, після відкладення 29 липня 2022 року розгляду справи, на 14.30 год 05 вересня 2022 року, про що свідчить розписка (а. с. 153).

У судове засідання, відкладене на 05 вересня 2022 року, позивач ОСОБА_1 і його представник - адвокат Красіловський В. О. не з`явились. Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Красіловський В. О. подав клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи, оскільки він не зможе з`явитись у судове засідання через перебування у ДФТГ Вінницької територіальної громади «Ветеран» для проходження тактично-вогневої підготовки(а. с. 161-163).

Згідно матеріалів справи при спробі передачі телефонограми позивачу ОСОБА_1 повідомлення про відкладення розгляду справи судом на 14.00 год 04 жовтня 2022 року засобами телефонного зв`язку, встановлено, що телефон відключений (а. с. 166), представник ОСОБА_1 - адвокат Красіловський В. О. повідомлений шляхом надсилання повідомлення на його офіційну електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 165).

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Красіловський В. О. 04 жовтня 2022 року подав до суду клопотання, в якому просив відкласти на інший день і час призначений на 04 жовтня 2022 року розгляд справи, оскільки він не зможе з`явитись у судове засідання через перебування у ДФТГ Вінницької територіальної громади «Ветеран» для проходження тактично-вогневої підготовки (а. с. 167-169).

Розгляд справи відкладено на 14:00 год 31 жовтня 2022 року, про що позивача ОСОБА_1 було повідомлено засобами поштового зв`язку, про що свідчить розписка про вручення йому 17 жовтня 2022 року судової повістки (а. с. 173); його представник - адвокат Красіловський В. О. повідомлений шляхом надсилання повідомлення на його офіційну електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 171).

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Красіловський В. О. 31 жовтня 2022 року подав до суду клопотання, в якому просив відкласти на інший день і час призначений на 31 жовтня 2022 року розгляд справи, оскільки він не зможе з`явитись у судове засідання через перебування у ДФТГ Вінницької територіальної громади «Ветеран» для проходження тактично-вогневої підготовки (а. с. 174-176).

Згідно протоколу судового засідання від 31 жовтня 2022 року учасники справи у судове не з`явились (а. с. 177).

За таких обставин, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Красіловський В. О. після призначення справи до судового розгляду чотири рази не з`являлись в судові засідання, хоча про час і місце судового розгляду справи були оповіщені належним чином, що має своїм наслідком залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України. Причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Згідно положень частини п`ятої статті 130 ЦПК України, належне повідомлення представника учасника справи про дату, час та місце розгляду справи ототожнено з належним повідомленням самого учасника справи.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19, від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц.

Тому доводи апеляційної скарги про поважність причин неявки представника позивача, апеляційним судом відхиляються, як такі, що не мають значення для вирішення питання про залишення позову без розгляду. Крім того, неможливість прибуття з тих чи інших причин представника позивача не позбавляла самого позивача можливості прибути у судове засідання про яке йому було заздалегідь відомо.

Системний аналіз норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Крім того, у ст. 1 Закону України «Про основи національного спротиву» від 16 липня 2021 року № 1702-IX зазначено, що добровольче формування територіальної громади (ДФТГ) - це воєнізований підрозділ, сформований на добровільній основі з громадян України, які проживають у межах території відповідної територіальної громади, який призначений для участі у підготовці та виконанні завдань територіальної оборони.

Служба в ДФТГ не є військовою службою і члени ДФТГ не є військовослужбовцями. Разом з тим, зважаючи на специфіку служби в ДФТГ, яка може передбачати не постійне, а періодичне залучення представника позивача до виконання таких обов`язків, судом враховується можливість виконання Красіловським В. О. обов`язків за договором про надання правничої допомоги. Тому, у даному випадку має місце очевидне зловживання процесуальними правами з боку представника позивача.

Окрім того, суд бере до уваги, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьова проти України" зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, враховуючи те, що позивач та його представник були повідомлені про дату та час розгляду справи, двічі поспіль вони не з`явилися у судове засідання, заяву про розгляд справи за їх відсутності не подавали, суд першої інстанції правомірно залишив позов без розгляду на підставі пункту 3 частин першої статті 257 ЦПК України.

При цьому, залишення заяви без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень частини другої статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

Судом першої інстанції вжито усіх необхідних заходів для надання позивачу достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи.

Згідно вимог статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином постановлена ухвала суду відповідає вимогам закону і підстав для її скасування немає.

На підставі викладеного і керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

Постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Ладижинського міського суду Вінницької області від 31 жовтня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

ГоловуючийМ. В. Матківська
СуддіЮ. Б. Войтко
І. М. Стадник