Провадження № 2-п/752/66/22
У Х В А Л А

15 серпня 2022 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 11.03.2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солодко Любов Володимирівна, ОСОБА_4 про визнання договору дарування квартири недійсним,-

встановив:

заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 11.03.2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солодко Любов Володимирівна, ОСОБА_4 про визнання договору дарування квартири недійсним - задоволено. Визнано недійсним договір дарування квартири від 29.01.2002 року, укладений щодо квартири під номером АДРЕСА_1 , який нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рильською Л.С., зареєстрованого в реєстрі за № 267. Визнано недійсним довіреність від 17.01.2002 року на ім`я ОСОБА_3 , яка нотаріально посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Солодко Л.В, зареєстровано в реєстрі за № 194.

08.08.2022 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд вказаного заочного рішення, мотивована поважністю причин неявки в судове засідання та наявністю відомостей, що мають істотне значення для вирішення справи.

Крім того, ОСОБА_1 подала заяву про поновлення пропущеного строку для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, обґрунтовану її необізнаністю про наявність судового засідання, призначеного на 11.03.2020 року, а також не направлення на її адресу жодних процесуальних документів від суду, в тому числі заочного рішення, ухваленого 11.03.2020 року.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Розглянувши матеріали заяви, суд надійшов до наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко О.Л. від 15.09.2017 року відкрито провадження у даній справі.

Копія ухвали про відкриття провадження разом із позовною заявою й доданими до неї документами були направлені ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_2 , яка, доречі, вказана останньою й при зверненні до суду із вказаною заявою, та отримані ОСОБА_1 27.10.2017 року (т. 1 а.с. 24).

01.11.2017 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_5 подано клопотання про відкладення розгляду справи (т. 1 а.с. 33).

03.02.2018 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_5 подана заява про застосування строків позовної давності (т. 1 а.с. 63).

03.02.2018 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_5 подано заперечення на позовну заяву (т. 1 а.с. 71-73).

В судовому засіданні 13.02.2018 року приймав участь представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 (т. 1 а.с. 87-89).

26.03.2018 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_5 подано відзив на позовну заяву (т. 1 а.с. 104-107).

Як вбачається, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 приймав участь у судових засідання, призначених на 27.04.2018 року, 19.06.2018 оку (т. 1 а.с. 130-135, 161-164).

22.10.2018 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_5 подано клопотання про долучення доказів (т. 1 а.с. 71-73).

09.11.2018 року справа на підставі розпорядження керівника апарату суду Щербак А.В. про повторний авторозподіл розподілена судді Мазуру Ю.Ю. (т. 1 а.с. 184-185).

Ухвалою від 12.11.2018 року справа прийнята до провадження суддею Мазур Ю.Ю.

14.05.2019 року ОСОБА_1 подано клопотання про відкладення розгляду справи та про ознайомлення з матеріалами справи (т. 1 а.с. 241-242).

Ухвалою від 20.05.2019 року підготовче провадження у справі закрито (т. 2 а.с. 2).

11.03.2020 року у справі в порядку ст. ст. 280-284 ЦПК України ухвалено судове рішення.

11.03.2020 року копія заочного рішення була направлена рекомендованим листом, в тому числі, й відповідачці ОСОБА_1 на адресу її місця реєстрації.

Заява про перегляд заочного рішення суду подана ОСОБА_1 08.08.2022 року, тобто після закінчення встановленого строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати (ст. 122 ЦПК України).

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок(ст. 123 ЦПК України).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Разом з тим, відомостей саме поважності пропуску строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення суду, відповідач у заяві про поновлення не зазначає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків,встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Основними засадами цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно зі ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Так, ОСОБА_6 була достовірно обізнана про наявність спору, порушеного за позовом до неї, достовірно знала про хід розгляду справи, подавала клопотання з процесуальних питань, ознайомлювалась з її матеріалами, разом з тим, з моменту ухвалення судового рішення у даній справі майже понад 2,5 роки, реалізуючи надані їй законодавством права, не цікавилась провадженням у її справі у жодний допустимий спосіб. Доказів на підтвердження зворотного нею не надано.

ОСОБА_6 , скориставшись наданими їй процесуальними правами на власний розсуд, ознайомилася з матеріалами справи лише 29.07.2022 року.

Тому, посилання ОСОБА_6 на поважність причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення на увагу не заслуговують й оцінюються судом критично.

Інших будь-яких переконливих доказів в розрізі положень ст. ст. 76-81 ЦПК України про те, що по теперішній час вона була з об`єктивних причин позбавлена можливості звернутись з відповідними вимогами до суду, ОСОБА_6 не наведено.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що судом було вжито всіх заходів в розрізі положень ст. 128 ЦПК України щодо повідомлення ОСОБА_6 про судовий розгляд справи.

Посилання сторони заявника з даного приводу на те, що ОСОБА_6 жодні судові документи не отримувались, судом не приймаються, оскільки усі документи направлялися за місцем реєстрації відповідача. Доказів на підтвердження того, що повідомляла будь-які органи чи осіб про зміну місця проживання, також не надала.

Тому, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання ОСОБА_6 про поновлення пропущеного строку для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 11.03.2020 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 126, 127 ЦПК України, суддя, -

постановив:

в задоволенні заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 11.03.2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солодко Любов Володимирівна, ОСОБА_4 про визнання договору дарування квартири недійсним - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.С. Хоменко