Провадження № 2/932/2628/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2022 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Кудрявцевої Т.О.

при секретарі - Скрипниченко К.Г.

розглянувши у приміщенні суду у м. Дніпрі, за правилами загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради, ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКОПРОМ ІНДАСТРІ», про зобов`язання змінити договір найму, визначення порядку користування житловим приміщенням з виділенням окремого договору найму, -

ВСТАНОВИВ:

В липні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом, в якому просила визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділити їй у користування кімнату, площею 19,9 кв.м., а ОСОБА_2 кімнату, площею 13,9 кв.м., та балкон, площею 0,8 кв.м., залишивши кухню, площею 8,7 кв.м., коридор, площею 8,5 кв.м., ванну кімнату, площею 3,2 кв.м., туалет, площею 1,5 кв.м., місцями загального користування; змінити договір найму житлового приміщення в квартирі АДРЕСА_1 на двох користувачів приміщенням - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; зобов`язати КП «Жилсервіс-2» укласти з нею окремий договір найму житлового приміщення у вигляді кімнати, площею 19,9 кв.м., у вказаній квартирі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2021 року для розгляду даної справи була визначена суддя Женеску Е.В., яка ухвалою від 27.07.2017 року залишила позовну заяву без руху з наданням позивачу строку для усунення її недоліків.

03.11.2017 року до суду від позивача надійшла уточнена позовна заява.

Ухвалою судді від 07.11.2017 року відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду.

16.07.2018 року до суду від КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради надійшов Відзив на позовну заяву, в якій представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою суду від 01.04.2019 року постановлено про здійснення розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

12.04.2019 року до суду від позивача надійшла уточнена позовна заява.

Відповідно до Розпорядження керівника апарату суду від 18.03.2020 року № 110 та протоколу повторного автоматизованого розподілу справи від 19.03.2020 року для розгляду даної справи був визначений суддя Яковлев Д.О., який ухвалою від 20.03.2020 року прийняв справу до провадження та визначив про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідно до Розпорядження керівника апарату суду від 09.12.2020 року № 476 та Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.12.2020 року для розгляду даної справи визначена суддя Кудрявцева Т.О.

Ухвалою від 22.12.2020 року суддею справа прийнята до свого провадження, визначено про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

18.10.2021 року до суду від позивача надійшла уточнена позовна заява до Шевченківської районної у м. Дніпрі ради, ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКОПРОМ ІНДАСТРІ», про зобов`язання зміни договору найму, про визначення порядку користування житловим приміщенням та зміну умов найму. В обгрунтування позовних вимог, з урахуванням їх уточнення, позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 . Згідно з розпорядженням Орендного підприємства «Дніпрошина» №34 від 16.02.1994 року про зміну умов договору найму житлового приміщення, запропоновано укласти договір найму на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 з померлого на доньку ОСОБА_1 із складом родини 4 особи, в тому числі ОСОБА_1 наймач, ОСОБА_4 донька, ОСОБА_5 сестра, ОСОБА_2 племінник. Вона є учасником бойових дій у Афганістані, за вказаною адресою вона проживає з народження, одну кімнату отримала її мати ОСОБА_6 у 1960 році, потім батько отримав розширення житлових умов у 1973 році, тому вони залишились проживати у вказаній квартирі сім`єю. Наразі у вказаній квартирі проживають вона та її племінник ОСОБА_2 , якому вона неодноразово пропонувала приватизувати житло, на що він погоджувався, проте свої обіцяння не виконував. Вказана квартира є двокімнатною, вона постійно багато років проживає саме в кімнаті площею 19,9 кв.м., в другій кімнаті площею 13,9 кв.м. з балконом площею 0,8 кв.м. мешкає відповідач ОСОБА_2 , також у квартирі є кухня, площею 8,7 кв.м., коридор, площею 8,5 кв.м., ванна кімната, площею 3,2 кв.м., туалет, площею 1,5 кв.м., які є місцями загального користування, і такий порядок користування квартирою склався впродовж тривалого часу. Вона веде окреме від відповідача господарство, має власне джерело доходу, добровільно розділити особові рахунки відповідач ОСОБА_7 відмовляється, тому вона вимушена звернутись до суду із даним позовом.

Посилаючись на зазначене, позивач просить зобов`язати Адміністрацію Шевченківського району Дніпровської міської ради переоформити основний рахунок, відкритий на ім`я основного квартиронаймача ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_1 ; визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_1 у користування кімнату, площею 19,9 кв.м., а ОСОБА_2 кімнату, площею 13,9 кв.м., та балкон, площею 0,8 кв.м., залишивши кухню, площею 8,7 кв.м., коридор, площею 8,5 кв.м., ванну кімнату, площею 3,2 кв.м., туалет, площею 1,5 кв.м., місцями загального користування; змінити договір найму житлового приміщення в квартирі АДРЕСА_1 на двох користувачів приміщенням - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; укласти з ОСОБА_1 окремий договір найму житлового приміщення у вигляді кімнати, площею 19,9 кв.м., у квартирі АДРЕСА_1 та відкрити окремий особовий рахунок на ім`я ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 18.10.2021 року здійснено перехід від розгляду даної цивільної справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Ухвалою суду від 10.12.2021 року залучено Адміністрацію Шевченківського району Дніпровської міської ради до участі у справі в якості належного відповідача.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. У наданій суду заяві позивач позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, просила розглядати справу у її відсутність.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причину неявки суду не повідомили, відзив на позов не надали.

Зважаючи на викладене, відповідно до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, та в заочному порядку.

Вислухавши позивача з представником, ознайомившись з матеріалами справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У відповідності до ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частин першої, другої статті 61 Житлового кодексу Українського РСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.

Статтею 63 ЖК УРСР встановлено, що предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо).

Згідно зі статтею 47 ЖК УРСР норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.

Відповідно до частини першої статті 48 ЖК УРСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Положеннями частин першої, другої статті 104 ЖК УРСР визначено, що член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.

Пунктом 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» від 12 квітня 1985 року № 2 роз`яснено, що в силу статті 104 ЖК УРСР суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Первинне значення у врегулюванні відносин щодо порядку користування квартирою має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном, такий порядок користування може встановити суд. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 641/3624/16-ц.

Судом встановлено, що на підставі ордеру від 30.03.1973 року № 539, виданого Дніпропетровським шинним заводом, батьку позивачки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - ОСОБА_3 разом із членами його сім`ї - дружиною ОСОБА_8 , доньками ОСОБА_1 та ОСОБА_5 надано право на заняття двокімнатної квартири АДРЕСА_1 петровську.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивачки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки - ОСОБА_3 .

Розпорядженням Орендного підприємства «Дніпрошина» №34 від 16.02.1994 року «Про зміну умов договору найму житлового приміщення», запропоновано укласти договір найму на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 з померлого квартиронаймача на доньку ОСОБА_1 із складом родини 4 особи, в тому числі ОСОБА_1 наймач, ОСОБА_4 донька, ОСОБА_5 сестра, ОСОБА_2 племінник.

Загальна площа квартири складає 56,50 кв.м., житлова площа 33,80 кв.м., квартира складається з: житлової кімнати, площею 19,9 кв.м., житлової кімнати, площею 13,9 кв.м., з балконом, площею 0,8 кв.м., кухні, площею 8,7 кв.м., коридору, площею 8,5 кв.м., ванної кімнати, площею 3,2 кв.м., туалету, площею 1,5 кв.м., квартира не приватизована.

Відповідно до Довідки про склад сім`ї та місце реєстрації № 17258 від 25.07.2017 року, в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (з 14.08.2007 року).

Наразі у квартирі АДРЕСА_1 проживають позивачка ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , якому вона неодноразово пропонувала приватизувати житло, на що він погоджувався, проте свої обіцяння не виконував.

Вказана квартира є двокімнатною, позивач постійно багато років проживає саме в кімнаті площею 19,9 кв.м., у другій кімнаті площею 13,9 кв.м. з балконом площею 0,8 кв.м. мешкає відповідач ОСОБА_2 , також у квартирі є кухня, площею 8,7 кв.м., коридор, площею 8,5 кв.м., ванна кімната, площею 3,2 кв.м., туалет, площею 1,5 кв.м., які є місцями загального користування, і такий порядок користування квартирою склався впродовж тривалого часу, що не спростовано.

Позивачка є учасником бойових дій у Афганістані, за вказаною адресою вона проживає з дитинства, веде окреме від відповідача господарство, має власне джерело доходу, добровільно розділити особові рахунки відповідач ОСОБА_7 відмовляється, тому вона вимушена звернутись до суду із даним позовом. Таким чином, вбачається, що між позивачем та ОСОБА_2 домовленість щодо визначення порядку користування квартирою не досягнута.

Відповідач ОСОБА_2 повідомлявся про розгляд справи, йому направлялася копія позовної заяви з урахуванням її уточнення, проте відзив на позовну заяву відповідач на надав, будь-яких доказів в спростування позовних вимог суду не направив.

З огляду на встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, та для поновлення прав позивача вважає за необхідне Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради переоформити основний рахунок, відкритий на ім`я основного квартиронаймача ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_1 .

Також суд, задовольняючи позовні вимоги позивача, вважає за необхідне визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_1 у користування кімнату, площею 19,9 кв.м., а ОСОБА_2 кімнату, площею 13,9 кв.м., та балкон, площею 0,8 кв.м., залишивши кухню, площею 8,7 кв.м., коридор, площею 8,5 кв.м., ванну кімнату, площею 3,2 кв.м., туалет, площею 1,5 кв.м., місцями загального користування; змінити договір найму житлового приміщення в квартирі АДРЕСА_1 на двох користувачів приміщенням - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; та укласти з ОСОБА_1 окремий договір найму житлового приміщення у вигляді кімнати, площею 19,9 кв.м., у квартирі АДРЕСА_1 та відкрити окремий особовий рахунок на ім`я ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 141 ЦПК України та відповідно до клопотання, витрати по справі віднести за рахунок позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 76-81, 83, 141, 258, 259, 265, 268, 272-273, 352-355 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Шевченківської районної у місті Дніпрі ради, ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКОПРОМ ІНДАСТРІ», третя особа Адміністрація Шевченківського району Дніпровської міської ради про зобов`язання змінити договір найму, визначення порядку користування житловим приміщенням з виділенням окремого договору найму задовольнити.

Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради переоформити основний рахунок, відкритий на ім`я основного квартиронаймача ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_1 .

Визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_1 у користування кімнату, площею 19,9 кв.м., а ОСОБА_2 кімнату, площею 13,9 кв.м., та балкон, площею 0,8 кв.м., залишивши кухню, площею 8,7 кв.м., коридор, площею 8,5 кв.м., ванну кімнату, площею 3,2 кв.м., туалет, площею 1,5 кв.м., місцями загального користування.

Змінити договір найму житлового приміщення в квартирі АДРЕСА_1 на двох користувачів приміщенням - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Укласти з ОСОБА_1 окремий договір найму житлового приміщення у вигляді кімнати, площею 19,9 кв.м., у квартирі АДРЕСА_1 та відкрити окремий особовий рахунок на ім`я ОСОБА_1 .

Витрати по справі віднести за рахунок позивача.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачів про перегляд заочного рішення, яка може бути подана відповідачами протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 289 ЦПК України, а саме заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Т.О. Кудрявцева