Справа № 405/5843/21
Провадження №2/405/912/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2022 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого судді Іванової Л.А.

при секретарі Нетесі С.М., Дризі Є.В.

за участю учасників справи:

представника позивача АТ КБ «ПриватБанк» адвоката Бистрова С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №405/5843/21 за позовом акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) про стягнення майнової шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач АТ КБ "ПриватБанк" звернувся до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення майнової шкоди в розмірі 26 101 грн. 87 коп., зазначивши в обґрунтування позовних вимог, що 08 серпня 2019 року між ФОП ОСОБА_4 (надалі Орендодавець) та АТ КБ "ПриватБанк" в особі директора Кіровоградського РУ АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Масло Р.В. (надалі Орендар) та фізичною особою ОСОБА_5 (надалі Власник) був укладений договір суборенди приміщення (договір суборенди), відповідно до якого Орендодавець зобов`язується передати Орендареві, а Орендар прийняти у тимчасове користування (оренду) приміщення, визначене у Договорі, за плату та на обумовлений строк для здійснення господарської діяльності. Згідно з п.1.2 Договору суборенди приміщення, яке передається в оренду за Договором знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , має загальну площу 58,7 кв.м. і надано Орендодавцеві на праві користування, на підставі Договору позички від 10 вересня 2019 року. Згідно з п.8.1. Договору суборенди, цей договір діє з 10 вересня 2019 року по 30 вересня 2021 року. 10 вересня 2019 року сторони за Договором склали акт приймання передачі приміщення, при цьому, договір суборенди та акт приймання передачі підписано за допомогою кваліфікованого електронного підпису (КЕП). Крім того, зазначив, що 10.09.2019 року між ОСОБА_5 та ФОП ОСОБА_4 укладено Договір про безоплатне користування приміщенням (договір позички), що розташоване за адресою: АДРЕСА_5 , яка має загальну площу 58,7 кв.м. Відповідно до п.1.3 Договору позички користувач має право розпоряджатися приміщенням на свій розсуд, тобто здавати нерухомість в оренду. Здача Приміщення у користування третім особам можлива без письмового дозволу Позичкодавця, тим самим, АТ КБ «ПРИВАТБАНК» є орендарем приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , яке використовує у своїй господарській діяльності у якості відділення.Вказав, що 19.08.2020 року у квартирі АДРЕСА_6 сталася аварія внутрішньоквартирної мережі водопроводу, а саме: розрив гнучкого шлангу підводу води до змішувача під мийкою на кухні, внаслідок якої сталося залиття розташованих нижче приміщень, у тому числі відділення "Шевченківське" Кіровоградського РУ АТ КБ "ПриватБанк" (після 19.10.2020 року "Відділення Кропивницьке №21 Кропивницького ГРУ АТ КБ "ПриватБанк"), за фактом якої 20.08.2020 року складено Акт ЖЕО №1 МРМК, в якому вказано висновок щодо результатів обстеження, який(акт) затверджений комісією у складі магістрів дільниць ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , енергетика ОСОБА_8 . Факт затоплення також підтверджується актом б/н від 19.08.2020 року про наслідки залиття нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , складеного комісією у складі провідного менеджеру з нерухомості та розвитку РП ОСОБА_9 , керівника відділення «Шевченківське» Озерної О.А., власника приміщення ОСОБА_5 , завідуючого будинком ОСОБА_10 ,за яким винуватець шкоди ОСОБА_3 (відмовилась від підпису).Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 12.10.2020 року квартира АДРЕСА_6 , є власністю трьох осіб: ОСОБА_3 , яка безпосередньо проживає в квартирі однак від спілкування з працівниками Банку відмовилася, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .На адресу вказаних осіб було направлено претензію б/н від 13.10.2020 року з проханням у добровільному порядку погасити завдані збитки, що підтверджується чеком про відправлення, при цьому, ОСОБА_3 претензію отримала усно та повідомила, що добровільно відшкодовувати збитки не буде. З метою проведення ремонтних робіт між АТ КБ «ПриватБанк» та ФОП ОСОБА_11 29.10.2020 року був укладений договір підряду № 20, за умовами якого Підрядник зобов`язується на свій ризик, власними силами, або залучаючи третіх осіб, своїми способами, зі своїх матеріалів згідно Договірної ціни та іншим умовам цього Договору здійснити ремонт відділення "Кропивницьке №21" Кропивницького ГРУ за адресою: АДРЕСА_4 . Відповідно дододатку № 1 до Договору № 20 від 29.10.2020 року, вартість виконаних будівельних робіт складає 22,791 00 грн. та зазначена сума була сплачена Орендарем (АТ КБ ПриватБанк) на рахунок ФОП ОСОБА_11 , що підтверджується меморіальним ордером № КВАО0ТУ0УL від 10 листопада 2020 року.Крім того, виконання ремонтних робіт підтверджується також актом приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2020 року (примірна форма КБ-2в). Окрім того, згідно довідки про вартість меблів, пошкоджених внаслідок затоплення приміщення за адресою: АДРЕСА_4 остаточна вартість меблів, що стала непридатною для подальшого використання, становить 3310,87 грн. Таким чином, загальний розмір майнової шкоди, заподіяної АТ КБ "ПриватБанк" внаслідок аварії, що мала місце 19.08.2020 року, яка полягає у пошкодженні інтер`єру приміщення відділення Банку, меблів та іншого обладнання, складає 26 101,87 грн, та зважаючи на те, що власниками квартири АДРЕСА_6 , є ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , майнова шкода в розмірі 26 101.87 грн. підлягає стягненню з них.

З огляду на зазначене вище, позивач просив стягнути з відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» майнову шкоду у розмірі 26 101 грн. 87 коп.

Ухвалою суду від 23 листопада 2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справіз повідомленням (викликом) в судове засідання учасників справи. Надано учасникам справи процесуальний строк для подання заяв по суті справи.

Представник позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» адвокат Бистров С.А. (діє на підставі довіреності №7797-К-Н-О від 09.09.2021 року) в судовому засіданні заявлені позивачем позовні вимоги підтримав позов з підстав, зазначених у позові, просив позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, судом повідомлена належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, при цьому, подала відзив на позовну заяву, який зареєстровано судом 18 лютого 2022 року за вх. № 4008, за яким просила відмовити позивачу в задоволенні позову, зазначившина обґрунтування заперечень, що згідно зі свідоцтвом про право власності від 04.08.2010 право власності на орендоване приміщення належить ОСОБА_5 , при цьому, в договорі суборенди приміщення від 08.08.2019 ЕЦП ОСОБА_5 відсутній.Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за законом від 23.09.2008 право власності на1/3 частину квартири АДРЕСА_7 належить їй ( ОСОБА_3 ). У вказаній вище квартирі АДРЕСА_7 зареєстрована та проживає одна особа. Обстеження внутрішньоквартирної мережі водопроводу квартири АДРЕСА_7 не проводилось, тому посилання в акті про наслідки залиття від 19.08.2020 та акті ЖЕО №1 від 20.08.2020 року на те, що причиною залиття став розрив гнучкого шлангу підводу води до змішувача під мийкою на кухні в квартирі АДРЕСА_7 є безпідставним. Вказала, що заперечує щодо того, що 19.08.2020 в квартирі АДРЕСА_7 сталася аварія внутрішньоквартирної мережі водопроводу, а саме: розрив гнучкого шлангу підводу води до змішувача під мийкою на кухні. Крім того, вказала, що за змістом договору суборенди приміщення від 08.08.2019 року Орендодавець (ФОП ОСОБА_4 ) зобов`язується ліквідувати наслідки аварій, пошкоджень, інших недоліків приміщення, що можуть бути виявлені в процесі його експлуатації та трапились не з вини орендаря за свій рахунок і своїми силами. У разі неможливості або ухилення Орендодавцем самостійно і за власний рахунок ліквідувати вищевказані недоліки, орендар має право самостійно ліквідувати ці наслідки, при цьому розмір витрат на ліквідацію наслідків зараховуються в рахунок оплати орендних платежів, що оформлюється відповідною додатковою угодою про таке (п. 3.2.2.); Орендар (ПАТ КБ «ПриватБанк») зобов`язується ліквідувати наслідки аварій та погіршення технічного стану орендованого приміщення, що стались з його вини (п. 4.2.3); зміни в договір можуть бути внесені за взаємною згодою Сторін, що оформлюється додатковою угодою до цього Договору як в електронній, так і в паперовій формах (п. 8.4.). За твердженням позивача аварія та погіршення технічного стану орендованого приміщення стались не з його вини, тому ФОП ОСОБА_4 зобов`язана самостійно і за власний рахунок ліквідувати наслідки аварії та погіршення технічного стану орендованого приміщення. За змістом акту про наслідки залиття від 19.08.2020 та акту ЖЕО №1 від 20.08.2020 року ФОП ОСОБА_4 до участі в обстеження орендованого приміщення не залучалася. Тобто, ухилення ФОП ОСОБА_4 від ліквідації наслідків аварії та погіршення технічного стану орендованого приміщення є недоведеним. За таких обставин, вважає, що самостійна і за власний рахунок ліквідація позивачем наслідків аварії та погіршення технічного стану орендованого приміщення не відповідає умовам договору суборенди приміщення від 08.08.2019 року (п. п. 3.2.2., 4.2.3., 8.4.). Рішення позивача самостійно і за власний рахунок ліквідувати наслідки аварії та пошкодження орендованого приміщення всупереч умовам договору суборенди приміщення від 08.08.2019 року (п. п. 3.2.2., 4.2.3., 8.4.) є зловживання правом володіння орендованим приміщенням. Щодо стягнення майнової шкоди за меблі, що стали непридатними вказала, що зі змісту довідки, складеної позивачем вбачається, що вартість меблів, пошкоджених внаслідок затоплення орендованого приміщення згідно переліку складає 3 310,00 грн., при цьому, вказаний перелік меблів в акті ЖЕО №1 від 20.08.2020 відсутній. В акті про наслідки залиття від 19.08.2020 року зазначений перелік меблів іншого змісту. Позивачем в позовній заяві не зазначена підстава, на якій, у його володінні перебувають меблі згідно переліку, тому відповідно до ст. ст. 386, 395, 396 ЦК України положення щодо захисту права власності на вказане майно не поширюються.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Захарченко І.В. (діє на підставі на надання правничої (правової) допомоги серії ВА №1030435 від 21 лютого 2022 року) в судове засідання не з`явився, при цьому, будучи присутнім в попередньому судовому засіданні підтримав поданий відзив на позовну заяву, який сформований в системі «Електронний суд» та зареєстрований судом 30 вересня 2022 року за вх. № 16186, за яким просив відмовити позивачу в задоволенні позову, зазначивши на обґрунтування заперечень, що ПАТ КБ «ПриватБанк» в позовній заяві посилається на те, що власниками квартири АДРЕСА_6 є ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , тому майнова шкода у розмірі 26 101,87 грн. підлягає стягненню з цих власників, при цьому, ПАТ КБ «ПриватБанк» в позовній заяві вказує на ст. 323 ЦК України, де зазначено, що ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Проте, за твердженням ПАТ КБ «ПриватБанк» не з його вини пошкоджено належне ОСОБА_5 нежитлове приміщення в будинку АДРЕСА_4 та майно, яке в ньому знаходилося. За змістом договору суборенди приміщення від 08.08.2019 року Орендодавець (ФОП ОСОБА_4 ) зобов`язується ліквідувати наслідки аварій, пошкоджень, інших недоліків приміщення, що можуть бути виявлені в процесі його експлуатації та трапились не з вини Орендаря за свій рахунок і своїми силами. У разі неможливості або ухилення Орендодавцем самостійно і за власний рахунок ліквідувати вищевказані недоліки, Орендар має право самостійно ліквідувати ці наслідки, при цьому розмір витрат на ліквідацію наслідків зараховуються в рахунок оплати орендних платежів, що оформлюється відповідною додатковою угодою про таке (п. 3.2.2.); Орендар (ПАТ КБ «ПриватБанк») зобов`язується ліквідувати наслідки аварій та погіршення технічного стану орендованого Приміщення, що стались з його вини (п. 4.2.3); зміни в договір можуть бути внесені за взаємною згодою Сторін, що оформлюється додатковою угодою до цього Договору як в електронній, так і в паперовій формах. Тобто, договоромсуборендиприміщеннявід 08.08.2019 встановлено, що ОСОБА_5 несе ризик випадкового пошкодження (псування) належного йому майна, яке сталося не з вини ПАТ КБ «ПриватБанк». Відновлення ПАТ КБ «Приватбанк» за власні кошти належного ОСОБА_5 нежитлового приміщення в будинку АДРЕСА_4 в рахунок оплати орендних платежів без оформлення додаткової угоди на ризики ОСОБА_5 щодо випадкового пошкодження (псування) належного йому майна не впливає. Отже, ПАТ КБ «ПриватБанк» є неналежним позивачем за вимогою про стягнення майнової шкоди, завданої належному ОСОБА_5 нежитловому приміщенню в будинку АДРЕСА_4 . Крім того, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібно довести наявність елементів складу цивільного правопорушення, а саме: 1) наявність протиправної поведінки, 2) фактпонесення збитків, 3)причинного зв`язкуміжпротиправноюповедінкою боржника та збитками, 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. За твердженням ПАТ КБ «ПриватБанк» 19.08.2020 в квартирі АДРЕСА_6 сталася аварія внутрішньоквартирної мережі водопроводу, а саме: розрив гнучкого шлангу підводу води до змішувача під мийкою на кухні, внаслідок якої сталося залиття належного ОСОБА_5 нежитлового приміщення в будинку АДРЕСА_4 , поряд з цим, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до вказаної аварії не причетні, та посилання ПАТ КБ «ПриватБанк» на те, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є співвласниками квартири АДРЕСА_6 протилежного не доводять.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, судом повідомлялася про дату, час та місце судового розгляду справи в порядку ч.ч.5, 6 ст. 128 ЦПК України. Заяви, клопотання, відзив на позов на адресу суду не надходили.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема, у разі, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Заслухавши представника позивача, зваживши доводи, викладені в позові на обґрунтування позовних вимог, враховуючи подані відповідачами відзиви на позовну заяву, оцінивши докази по справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що в задоволенні позову позивачу слід відмовити, виходячи з наступного.

Зокрема, відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України), при цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею позовних вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, що відповідає принципу диспозитивності цивільного судочинства (ч.1 ст.13 ЦПК України).

За змістом ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Тим самим, об`єктом захисту, в т.ч., судового, є порушене, невизнане або оспорюване право особи.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права і з обранням відповідного способу захисту.

При цьому, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 ЦК України.

Статтею 264 ЦПК України серед іншого передбачено, що суд, встановивши фактичні обставини справи, для вирішення спору повинен застосувати правову норму, яка регулює виниклі правовідносини.

При цьому, враховуючи норми ч.3 ст.13, ст.49 ЦПК України, позивач, який вважає, що його суб`єктивне право порушене, самостійно визначає предмет та підстави позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову, - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та обґрунтування необхідності його захисту.

Тобто, підстави позову визначає позивач і такими є обставини, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги, у зв`язку з чим та в силу принципу диспозитивності цивільного процесу, суд не наділений повноваженнями змінювати підстави позову, на відміну від застосування норми закону, яку суд може змінити, якщо її дія не поширюється на правовідносини сторін.

Крім того, суд, вирішуючи спір, надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення з позовом до суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

При цьому, відповідно до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, тобто, позивач, звертаючись до суду, повинен довести належними доказами наявність порушення його прав та законних інтересів.

Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з якихз гідно пункту 3 вказаної частини, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною п`ятою статті 12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд керує ходом судового процесу, сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процессу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, запобігає зловживанню учасниками судового процессу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ст.263 ЦПК України рішення суду ґрунтується на досліджених судом наявних у справі доказах.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів, показаннями свідків.

Відповідно до ч.1 ст.77, ч.2 ст.78, ст.79 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Таким чином, надання доказів, які мають бути належними, допустимими та достовірними з метою підтвердження своїх вимог та заперечень є процесуальним обов`язком сторін у справі.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

При цьому, судом відзначається, що принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

З огляду на викладене вище, позивач АТ КБ «ПриватБанк», звертаючись до суду за захистом порушеного права, обрав визначений ст.16 ЦК України спосіб захисту порушеного права у вигляді відшкодування збитків (майнової шкоди) (п.8 ч.2 ст.16 ЦК України), зазначивши при цьому як на підстави позову, що він користується належним ОСОБА_5 приміщенням по АДРЕСА_4 на підставі договору суборенди приміщення від 08.08.2019 року, укладеного з ФОП ОСОБА_4 , та 19.08.2020 року в квартирі АДРЕСА_6 сталася аварія внутрішньоквартирної мережі водопроводу, а саме: розрив гнучкого шлангу підводу води до змішувача під мийкою на кухні, внаслідок якої сталося залиття орендованого приміщення. 19.08.2020 року складено акт про наслідки залиття, згідно з яким проведено обстеження орендованого приміщення. 20.08.2020 року представниками ЖЕО №1 складено акт, згідно з яким проведено обстеження орендованого приміщення. З метою проведення ремонтних робіт в орендованому приміщенні ним (позивачем) 29.10.2020 року укладено договір підряду №20 та вартість виконаних будівельних робіт за договором складає 22 791, 00 грн., при цьому, зазначена сума була перерахована на рахунок підрядника. Окрім того, остаточна вартість меблів, що стала непридатною для подальшого використання, внаслідок затоплення, - становить 3 310, 87 грн., відповідно загальний розмір майнової шкоди становить 26 101, 87 грн., яку позивач АТ КБ «ПриватБанк» просив стягнути з відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , як власників квартири АДРЕСА_6 .

При цьому, з наданих позивачем на обґрунтування заявленого позову письмових доказів судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 08 серпня 2019 року між ФОП ОСОБА_4 , як Орендодавцем, та АТ КБ "ПриватБанк" в особі директора Кіровоградського РУ АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Масло Р.В., як Орендарем та фізичною особою ОСОБА_5 , як Власником укладено договір суборенди приміщення (договір суборенди), за умовами якого Орендодавець зобов`язується передати Орендареві, а Орендар прийняти у тимчасове користування (оренду) приміщення, визначене у Договорі, за плату та на обумовлений строк для здійснення господарської діяльності.

Приміщення, яке передається в оренду за Договором, знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , має загальну площу 58,7 кв.м. і надано Орендодавцеві на праві користування, на підставі Договору позички.

Приміщення надається Орендареві для використання його у господарській діяльності Орендаря. Орендодавець погоджується та дає згоду на використання приміщення під банківську діяльність (п.п.1.1, 1.2, 1.4 Договору суборенди приміщення).

Відповідно до п.5.1 Договору передача Орендодавцем та прийняття Орендарем приміщення в оренду засвідчується актом приймання-передачі приміщення в оренду. Повернення приміщення Орендодавцеві здійснюється за актом приймання-передачі.

Крім того, відповідно до п.п.8.1, 8.12 зазначеного Договору останній вважається укладеним з моменту його підписання шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису і діє з «10 вересня 2019 року» по «30 вересня 2021 року».

Цей Договір підписано в порядку, передбаченому Законами України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги», а також на підставі Угоди про використання електронного підпису, укладеної між Орендарем та Орендодавцем.

З документа під назвою «Файл: Підписаний_Парокінна Договір.pdf вбачається, що зазначений договір підписано Орендарем та Орендодавцем 02 вересня 2019 року.

Крім того, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 10 вересня 2019 року між фізичною особою ОСОБА_5 , як Позичкодавцем, та ФОП ОСОБА_4 , як Користувачем, укладено договір позички (договір про безоплатне користування приміщенням), за яким Позичкодавець передає Користувачу, а Користувач приймає у строкове безоплатне користування не житлове приміщення , що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 , має загальну площу 58, 7 кв.м., яке (приміщення) належить ОСОБА_12 на праві власності.

Приміщення передається в позичку для використання на власний розсуд відповідно до норм чинного законодавства. Користувач має право розпоряджатися приміщенням на свій розсуд, тобто здавати нерухомість в оренду. Здача приміщення у користування третім особам можлива без письмового дозволу Позичкодавця (п.п.1.1, 1.2, 1.3 Договору).

Цей Договір вважається укладеним з моменту його підписання сторонами і діє з 10 вересня 2019 року по 31 червня 2022 року (п.2.1 Договору).

Позичкодавець зобов`язується надати Приміщення Користувачеві у момент підписання Договору позички. Приміщення вважається переданим Позичкодавцем Користувачу з моменту підписання акта приймання-передачі приміщення уповноваженими представниками сторін (п.п.3.1, 3.2 Договору).

Також встановлено, що 10 вересня 2019 року за Актом приймання-передачі приміщення згідно з Договором позички від 10.09.2019 року Позичкодавець передав, а Користувач прийняв у строкове безоплатне користування приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 58, 7 кв.м.

В подальшому, на підставі Акта здачі-приймання від 10 вересня 2019 року до Договору суборенди приміщення б/н від 08.08.2019 року, Орендодавець ФОП ОСОБА_4 передала, а Орендар АТ КБ «ПриватБанк» прийняв приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 58, 7 кв.м.

Крім того, умовами Договору суборенди від 08 серпня 2019 року сторони також погодили права та обов`язки сторін, і, зокрема, відповідно до п.3.2.2 Договору суборенди Орендодавець зобов`язується ліквідувати наслідки аварій, пошкоджень, інших недоліків приміщення, що можуть бути виявлені в процесі його експлуатації та трапились не з вини Орендаря за свій рахунок і своїми силами. У разі неможливості або ухилення Орендодавцем самостійно і за власний рахунок ліквідувати вищевказані наслідки, Орендар має право самостійно ліквідувати ці наслідки, при цьому, розмір витрат на ліквідацію наслідків зараховуються в рахунок оплати орендних платежів, що оформлюється відповідною додатковою угодою про таке.

Відповідно до п.4.2.3 Договору суборенди Орендар зобов`язується ліквідовувати наслідки аварій та погіршення технічного стану орендованого приміщення, що стались з його вини.

Судом також встановлено, що 19 серпня 2020 року в орендованому на підставі договору суборенди від 08 серпня 2019 року АТ КБ «ПриватБанк» приміщенні мало місце залиття.

Відповідно до Акта про наслідки залиття нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , -19 серпня 2020 року комісією у складі: представника АТ КБ «ПриватБанк», провідного менеджера з нерухомості та розвитку РУ ОСОБА_9 ; керівника відділення «Шевченківське» Озерної О.А., власника приміщення ОСОБА_5 , завідуючої будинком ОСОБА_10 складено Акт від 19.08.2020 року про те, що Комісією було обстежено приміщення за адресою: АДРЕСА_4 (Відділення «Шевченківське) Кіровоградського РУ АТ КБ «ПриватБанк») на предмет залиття з вищерозташованої квартири АДРЕСА_7 .

На день обстеження комісія встановила, що під час залиття приміщення постраждали: гіпсокартонні облицювання стін та стелі у всьому приміщенні; світильники денного світла на стелі; комп`ютерна техніка, а саме: МФУ XEROX 3210; системний блок 1 одиниця; монітор 2 одиниці; POS-термінал 2 одиниці; меблі: лавка для клієнтів 2 одиниці; стіл співробітника 2 одиниці; тумба для принтера - 1 одиниця; стіл касира 1 одиниця; тумба мобільна 4 одиниці.

Також в Акті комісії зазначено, що причиною залиття приміщення став прорив гнучкого шлангу мийки у вище розташованій квартирі АДРЕСА_7 . Винуватець шкоди ОСОБА_3 відмовилася від підпису.

Крім того, наступного дня, а саме: 20 серпня 2020 року комісією у складі майстрів дільниці ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та енергетика ОСОБА_8 складено Акт, затверджений начальником КП «ЖЕО №1 МРМК» Ковальовою С.М., за яким комісією проведено обстеження нежитлового приміщення по АДРЕСА_4 відділення «Приватбанку» в присутності власника приміщення ОСОБА_5 та при цьому виявлено, «що має місце затоплення стелі з гіпсокартону, видно сліди намокання всієї операційної зали та багету в зоні самообслуговування. Арка намокла вся, стіни теж з гіпсокартону намокло близько 50% стін в приміщенні». За результатами обстеження комісією складено висновок, за яким: «затоплення відбулось у зв`язку з аварійною ситуацією на внутрішньо квартирній мережі водопроводу, а саме: лопнув гнучкий шланг підводу води до змішувача під мийкою на кухні квартири АДРЕСА_6 . Зазначений Акт підписано членами комісії КП «ЖЕО №1 МРМК» Піддубною Л.В., ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Відповідно до умов Договору підряду №20, укладеного 29 жовтня 2020 року між АТ КБ «ПриватБанк» в особі керівника напрямку розвитку Кіровоградського РУ АТ «КБ «ПриватБанк» Татаренка О.А., як Замовника, та ФОП ОСОБА_11 , як Виконавця, Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується на свій ризик, власними силами, або залучаючи третіх осіб, своїми способами, зі своїх матеріалів, згідно договірної ціни та іншим умовам договору відділення «Кропивницьке №21», Кропивницького ГРУ за адресою: Кіровоградська область, м.Кропивницький,вул.Велика Перспективна, буд.32/11. Договірна ціна є невід`ємною частиною цього Договору.

Вартість робіт, що доручаються підряднику за цим Договором, визначається на підставі Договірної ціни, узгодженої сторонами і становить 22 791 грн., без ПДВ (п.п.1.1, 2.1 Договору підряду).

Відповідно до Додатку №1 до Договору №20 від 29.10.2020 року договірна ціна на будівництво/поточний ремонт приміщень відділення ПриватБанка в м.Кропивницький, вул.Велика Перспективна, 32/11, що здійснюється у 2020 році визначена згідно з ДСТУ Б Д.1.1-1-2013 та становить 22 791 грн.

Відповідно до Додатку №2 до Договору №20 від 29.10.2020 року календарний план виконання робіт (поточний ремонт приміщення) становить період з 29.10.2020 року по 31.10.2020 року.

Крім того, відповідно до довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за жовтень, 2020 року, всього вартість виконаних будівельних робіт по об`єкту будівництва становить 22 791 грн.

Зазначена сума 10 листопада 2020 року була сплачена АТ КБ «ПриватБанк» на рахунок ФОП ОСОБА_11 , що підтверджується меморіальним ордером №KBAO0TY0YL від 10 листопада 2020 року, призначення платежу: оплата за ремонт приміщення ( АДРЕСА_4 ) згідно з договором №20 від 29.10.2020 року, рахунок №РФ-0071, АВР від 31.10.2020 року.

Окрім того, відповідно до довідки про вартість меблів, пошкоджених внаслідок затоплення приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , за підписом директора Кіровоградського РУ АТ КБ «ПриватБанк» Масло Р.В., зазначено перелік меблів, вартість їх придбання та вартість на момент затоплення: лавка пряма, ПМ-14 2 889 грн. 611, 27 грн.; лавка пряма, ПМ-14 - 2 889 грн. 611, 27 грн.; стіл консультанта прямий ПМ-04 3 303 грн. - 698, 86 грн.; стіл для планшетних продажів ПМ-24 1 500 грн. 317, 38 грн.; тумба для принтера ПМ-08 - 2 742 грн. 580, 16 грн.; стіл для клієнта без декоративного елементу ПМ-12.1- 2 325 грн. 491, 93 грн., разом вартість на момент затоплення становить 3 310, 87 грн.

Окремо судом встановлено та підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ( інформаційна довідка №227825855 від 12.10.2020 року), що квартира АДРЕСА_6 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в розмірі 2/3 частки та на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_3 в розмірі 1/3 частки, підстава виникнення права власності: свідоцтво про право на спадщину, 2-1317, 23.09.2008, Перша Кіровоградська державна нотаріальна контора.

Також встановлено, що позивачем АТ КБ «ПриватБанк» відповідачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 13.10.2020 року було направлено претензію про відшкодування майнової шкоди в розмірі 26 558, 87 грн., яка залишена відповідачами без розгляду, що стало підставою для звернення позивача АТ КБ «ПриватБанк» до суду за захистом порушеного права.

При цьому, суд зауважує, що у разі залиття об`єкту нерухомого майна (квартири, приміщення) важливе значення має належне фіксування такого залиття.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 "Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій" у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4.

Відповідний акт складається комісією балансоутримувача багатоквартирного будинку, в якому знаходиться квартира, приміщення, яку (-яке) було залито та в Акті, зокрема, описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено), зазначається, що є причиною залиття, аварії та чітко зазначаються причини; зазначаються висновки і рекомендації комісії, що необхідно зробити та хто заподіяв шкоду, тобто, в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість);висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Поряд з цим, Акт від 20 серпня 2020 року, складений комісією у складі майстрів дільниці Піддубної Л.В., ОСОБА_7 та енергетика ОСОБА_8 ,затверджений начальником КП «ЖЕО №1 МРМК» Ковальовою С.М.,не відповідає вимогам п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», а також роз`ясненням Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 року №12/20-11-1975), якими визначено, що при складанні акту про залиття, обов`язковою є присутність зацікавлених осіб від потерпілої та винної сторони. Також в акті повинно бути відображено: прізвище ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, приміщення, що зазнали шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

В свою чергу, зазначений Акт від 20.10.2020 року складений без присутності відповідачів, що позивачем під час судового розгляду справи не спростовано, і підписи останніх в акті відсутні, в ньому також не зазначена завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщення, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість), а також за формою та змістом зазначений акт не відповідає формі Акта про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), передбаченого додатком №4, на підставі чого, зазначений Акт від 20.10.2020 року, який не містить вищезазначених реквізитів, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди.

Крім того, судом відзначається, що позивачем до позовної заяви не надано належних доказів щодо обстеження внутрішньоквартирної мережі водопроводу квартири АДРЕСА_6 , на підставі чого посилання в Акті про наслідки залиття від 19.08.2020 року та в Акті ЖЕО №2 від 20.08.2020 року про те, що причиною залиття став розрив гнучкого шлангу підводу води до змішувача під мийкою на кухні в квартирі АДРЕСА_7 , на переконання суду, - є безпідставним.

Окрім того, щодо довідки, складеної позивачем про вартість меблів, пошкоджених внаслідок залиття, за якою вартість меблів, пошкоджених внаслідок затоплення орендованого приміщення згідно переліку складає 3310,00 грн., судом відзначається, що вказаний перелік меблів в Акті ЖЕО №1 від 20.08.2020 відсутній, в Акті про наслідки залиття від 19.08.2020 року зазначений перелік меблів іншого змісту, при цьому, суд зауважує, що позивачем не зазначено підставу, на якій у його (позивача) володінні перебувають меблі згідно з переліком, а саме: лавка пряма, ПМ-14, лавка пряма, ПМ-14, стіл консультанта прямий ПМ-04, стіл для планшетних продажів ПМ-24; тумба для принтера ПМ-08; стіл для клієнта без декоративного елементу ПМ-12.1, на підставі чого положення щодо захисту права власності на вказане майно не поширюються.

Відповідно до положень ч.1 ст.1166 ЦК України, що регламентує загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 2 ст. 1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Крім того, відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, в даному випадку, для настання цивільно-правової відповідальності необхідна наявність наступних елементів: винність дій особи, яка завдала шкоди, наявність шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між винними діями та наслідками, що настали.

Наведене свідчить про те, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Крім того, відповідно до договору суборенди приміщення від 08.08.2019 року, укладеного між Орендодавцем ФОП ОСОБА_4 та Орендарем АТ КБ «ПриватБанк», Орендодавець зобов`язується ліквідувати наслідки аварій, пошкоджень, інших недоліків приміщення, що можуть бути виявлені в процесі його експлуатації та трапились не з вини Орендаря за свій рахунок і своїми силами. У разі неможливості або ухилення Орендодавцем самостійно і за власний рахунок ліквідувати вищевказані недоліки, Орендар має право самостійно ліквідувати ці наслідки, при цьому розмір витрат на ліквідацію наслідків зараховуються в рахунок оплати орендних платежів, що оформлюється відповідною додатковою угодою про таке (п. 3.2.2 Договору).

Орендар зобов`язується ліквідувати наслідки аварій та погіршення технічного стану орендованого Приміщення, що стались з його вини (п. 4.2.3 Договору).

З огляду на зазначене, та враховуючи, що аварія (залиття) орендованого позивачем приміщення, сталася не з вини позивача, на підставі чого та відповідно до умов договору суборенди приміщення від 08.08.2019 року Орендодавець ФОП ОСОБА_4 зобов`язана самостійно і за власний рахунок ліквідувати наслідки аварії (залиття) орендованого приміщення.

При цьому, за змістом Акту про наслідки залиття від 19.08.2020 року та Акту ЖЕО №1 від 20.08.2020 року Орендодавець ФОП ОСОБА_4 до участі в обстеженні орендованого приміщення не залучалася, тим самим, ухилення Орендодавця ФОП ОСОБА_4 від ліквідації наслідків аварії (залиття) орендованого приміщення, - є недоведеним, та за таких обставин, суд вважає, що самостійна і за власний рахунок ліквідація позивачем АТ КБ «ПриватБанк» наслідків аварії (залиття) орендованого приміщення за адресою АДРЕСА_4 , що сталася не з його (позивача) вини, не відповідає умовам договору суборенди приміщення від 08.08.2019 року, зокрема, п.п.3.2.2, 4.2.3, 8.4 Договору.

З огляду на викладене вище, встановивши фактичні обставини справи, дослідивши докази по справі на предмет їх належності, допустимості, достовірності та в їх сукупності, суд прийшов до висновку про недоведеність заявлених позивачем позовних вимог, а так само їх безпідставність, що є підставою для відмови позивачу в задоволенні позову.

Вирішуючи в порядку ст.141 ЦПК України питання про розподіл судових витрат між сторонами, та, враховуючи, що позивачу АТ КБ «ПриватБанк» в задоволенні позову відмовлено повністю, понесені позивачем судові витрати по справі, які складаються з судового збору в розмірі 2 270 грн. слід залишити по фактично понесеним останнім.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 7, 10, 12, 13, ст.ст.77-80, 81, 95, 133, 141, 235, 258, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення майнової шкоди в розмірі 26 101 грн. 87 коп., - залишити без задоволення.

Понесені позивачем АТ КБ «ПриватБанк» судові витрати по справі, - залишити по фактично понесеним.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції, яким є Кропивницький апеляційний суд, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова