Провадження № 2/357/3432/22
У Х В А Л А

14 грудня 2022 року уддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О.І., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який був зареєстрований 01 серпня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Старобільського районного управління юстиції у Луганській області, актовий запис № 107. Від спільного проживання мають трьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позовна заява підлягає направленню за підсудністю до належного суду, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачене законом. Також, відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Із змісту позовних вимог встановлено, що позивач подав до суду позов до відповідача ОСОБА_2 , та вказав останню відому адресу реєстрації: АДРЕСА_1 , що територіально не відноситься до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області. Фактична адреса проживання відповідача ОСОБА_2 позивачу не відома.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні чи неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Посилання у позові позивача ОСОБА_1 на вищевказану статтю не заслуговує на увагу, так як останній не надав доказів, що на його утриманні знаходяться малолітні/неповнолітні діти, не надав доказів того, що не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача, та не надано доказів про домовленість між подружжям про розгляд справи за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України дозволили позивачу обирати підсудність в м. Біла Церква та Білоцерківському районі Київської області з урахуванням спору, який виник у сторін, суд не вбачає.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

З вищевикладеного вбачається, що цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мав би розглядатися Старобільським районним судом Луганської області (вул. Миру буд. 38, м. Старобільськ, Старобільського району, Луганської області, 92703).

Однак, відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний Суд розпорядженням від 06.03.2022 № 1/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ на Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області, в тому числі і до Старобільського районного суду Луганської області.

Отже, суд приходить до висновку, що цивільний позов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, необхідно направити за підсудністю до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області (вул. Чехова буд. 1, м. Синельникове, Дніпропетровської області, 52501).

Керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 32, 187, 352-354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Справу 357/11452/22 провадження 2/357/3432/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, надіслати за підсудністю для розгляду до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області (вул. Чехова буд. 1, м. Синельникове, Дніпропетровської області, 52501).

Передачу справи здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов