У Х В А Л А

Іменем України

22 грудня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого - судді Галась І.А.,

при секретарі - Париста А.С.

за участі: представника заявника - ОСОБА_1

позивача - ОСОБА_2

розглянувши заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 19 липня 2022 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

21 листопада 2022 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява відповідачапро перегляд зазначеного заочного рішення.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення відповідача зазначає, що при розгляді справи відповідач не була присутньою в судовому засіданні, оскільки не отримувала повістки про дату та час судового засідання з поважних причин, а саме у зв`язку з військовою агресією рф та введенням на території України військового стану заявник не проживала за місцем реєстрації, таким чином, була позбавлена можливості подати докази, що порушило принцип змагальності сторін. Рішення суду отримано відповідачем не було. Відповідач ознайомився з прийнятим рішенням лише 26 жовтня 2022 року.

В судовому засіданні представник заявника вимоги заяви підтримав в повному обсязі, додатково зауважив, що рішення було прийнято на підставі неналежних доказів, а саме в матеріалах справи відсутня судова експертиза з визначення розміру моральної шкоди позивача.

Позивач у справі проти задоволення вимог заяви заперечувала в повному обсязі.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 )про стягнення моральної шкоди. Ціна позову - 200000 гривень.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19 листопада 2021 року відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

До судового відповідач не з`явилась, про час та місце розгляду неодноразово повідомлялась за адрсеою рреєстрації, причини неявки суду не повідомляла.

19 липня 2022 року Деснянським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення моральної шкоди, яким позов було задоволено частково.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку що в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на докази та обставини, в розумінні вимог ч. 1ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.2, п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, відповідно до ч.4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризики настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальної дії.

У відповідності зі ст. 223 ч. 3 п. 1 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки

Так в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищезазначені обставини, керуючись ст. ст. 126, 127, 284 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 19 липня 2022 року задовольнити.

Скасувати заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 19 липня 2022 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення моральної шкоди та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 31 січня 2023 року на 14 годину 30 хвилин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 22 грудня 2022 року.

Суддя: