23.02.2022 Суддя Попова В. О.
Провадження № 4-с/644/5/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.02.2022 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Попової В.О.,

при секретарях судового засідання - Дашковій К.С., Луценко К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за скаргою адвоката Таш`ян Романа Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , суб`єкт оскарження: державний виконавець Шевченківського відділу державної виконавчої службиу у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Приймак Юлія Анатоліївна, стягувач ЗАТ «Український мобільний зв`язок» ( правонаступник стягувача: ПрАТ «ВФ Україна»),

на бездіяльність державного виконавця, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Таш`ян Р.І., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Приймак Ю.А., стягувач ЗАТ «Український мобільний зв`язок» ( правонаступник стягувача: ПрАТ «ВФ Україна») та, 05.02.2021 року уточнивши вимоги скарги, остаточно просив зобов`язати державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Приймак Ю.А. провести виконавчі дії по зняттю арешту та заборони відчуження майна ОСОБА_1 по виконавчому провадженню № 24638209 та вчинити дії по вилученню обтяження, накладеного у Державному реєстрі заборони відчуження об`єктів нерухомого майна № 12386538, дата та час реєстрації - 11.04.2012,13:45:47; вчинити дії по закриттю виконавчого провадження № 24638209, а також вчинити всі інші необхідні дії, передбачені ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження».

В судовому засіданні адвокат Таш`ян Р.І., який діє в інтересах ОСОБА_1 , підтримав доводи скарги та просив задовольнити уточнені вимоги в повному обсязі. Мотивував тим, що у ході здійснення виконавчого провадження на все належне ОСОБА_1 майно було накладено арешт. Станом на момент звернення до суду із скаргою, відповідно до витягу з реєстру, арешт є все ще чиним і у ВДВС відсутні будь-які рішення суду про зняття арешту з майна боржника.

Представник Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) вимоги скарги не визнав, пояснив, що виконавче провадження відносно ОСОБА_1 20.04.2012 завершене та на виконанні у Шевченківському ВДВС у м. Харкові СМУМЮ (м. Харків) не перебуває.

Представник стягувача ПрАТ «ВФ Україна» в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час проведення судового засідання був повідомлений у встановленому законом порядку.

Відповідно до положень ст.ст. 447, 448 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції, із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно статті 450 ЦПК України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Статтею 451 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Суд, переконавшись у відсутності перешкод у розгляді скарги, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що в провадженні Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) перебувало виконавче провадження №24638209 з примусового виконання судового рішення про стягнення з ОСОБА_1 на користь ЗАТ «Український мобільний зв`язок» (правонаступник стягувача: ПрАТ «ВФ Україна») суми заборгованості 721,38 грн, витрати по оплаті судового збору у розмірі 25,50 грн та витрати на ІТЗ судового процесу 15,00 грн.

10.04.2012 року на підставі постанови державного виконавця Приймак Ю.А. про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 10.04.2012 року в рамках виконавчого провадження № 24638209, внесено запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про арешт нерухомого майна, що належить на праві власності ОСОБА_1

20.04.2021 року державним виконавцем Приймак Ю.А. винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу, на підставі п.2 ч.1 ст.37 Закону України «Про виконавче провадження».

Згідно до ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10,15 частини першої статті 34 цього Закону.

У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:

1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;

2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;

3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;

4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;

5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;

6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;

7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;

8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову;

9) підстави, передбачені пунктом 1-2розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону;

10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності".

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Згідно до п. 18 Постанови Пленуму ВССУ № 6 від 07.02.14 року виходячи зі змісту ст. 451 ЦПК України, у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу державної виконавчої служби задовольнити вимогу заявника та усунути допущені порушення або іншим шляхом поновлює його порушені права чи свободи.

Зняття арешту з майна здійснюється шляхом винесення виконавцем постанови. Така постанова може бути винесена на підставі постанови начальника відповідного відділу державної виконавчої служби лише у разі порушення порядку накладення арешту, в усіх інших випадках - виключно на підставі рішення суду.

Зазначений правовий висновок Верховного суду визначено у постанові ВП ВС від 12.02.2020 р. № 813/1341/15. Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного суду від 24.05.2021 року по справі №712/12136/18.

Таким чином у випадку наявності арешту на майно боржника, яке не було знято під час закінчення виконавчого провадження у виконавчої служби відсутнє право на скасування відповідної постанови, а у випадку якщо не встановлено порушення порядку накладення арешту у керівника відповідного відділу виконавчої служби також відсутнє відповідне право. Єдиною можливістю , визначеної законодавцем, щодо зняття арешту є відповідне рішення суду, на підставі якого арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня. Одночасно із цим Законом визначено єдина підстава звернення до суду для отримання відповідного рішення суду боржником ( колишнім боржником по закритому виконавчому провадженню ), як стороною виконавчого провадження шляхом звернення із скаргою на дії виконавчої служби, так як порядок звернення власника майна із відповідним позовом, визначений лише у випадку якщо цей власник не є та не був стороною виконавчого провадження.

З таких підстав суд вважає що відсутні правові підстави для визнання неправомірною бездіяльність державного виконавця відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Харків) Приймак Ю.А. щодо не зняття арешту при повернення виконавчого документу та визнання незаконною відмови у скасуванні арешту, а також для зобов`язання останньої вчинити дії по закриттю виконавчого провадження, оскільки добровільне погашення заборгованості відбулось після повернення виконавчого документу та за відсутності відповідного рішення суду щодо скасування арешту.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.447-453 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Приймак Юлію Анатоліївну провести виконавчі дії по зняттю арешту та заборони відчуження майна ОСОБА_1 у виконавчому провадженні № 24638209.

Зобов`язати державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Приймак Юлію Анатоліївну вчинити дії по вилученню обтяження, накладеного у Державному реєстрі заборони відчуження об`єктів нерухомого майна № 12386538, дата та час реєстрації - 11.04.2012,13:45:47.

В задоволенні решти вимог скарги - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали.

Ухвалу складено 23.02.22р.

Суддя Попова В.О.