Справа № 308/7870/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 травня 2022 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі: головуючої - судді Крегул М.М., при секретарі Тимко М.В., за участю: представника позивача Дорош І.І. , відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчоому судовому засіданні в залі суду, в м. Ужгород, клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шпуганича В. П., про витребування документів та призначення судово-почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ТОВ «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,-
У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом ТОВ «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.
Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.10.2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Клопотання обґрунтовує тим, що відповідач не погоджується із поданим позивачем розрахунком заборгованості, заперечує факт отримання від кредитора, правонаступником якого є позивач, грошових коштів у сумі 500 000 грн., вважає, що документи, які слід витребувати необхідні для з`ясування всіх обставин які складають предмет доказування, а у відповідача такі документи відсутні і він не має змоги їх подати самостійно. Також відповідач не може надати для огляду матеріали справи, які знаходиться в канцелярії Ужгородського міськрайонного суду.
Дане клопотання обґрунтоване тим, що хоч позивач і не заперечує самого факту укладення договору кредиту, однак відповідач заперечує факт отримання коштів на загальну суму 500000,00 грн.
У судовому засіданні відповідач та його представник підтримали подані до суду клопотання про витребування доказів та призначення у справ почеркознавчої експертизи, просили такі задовольнити.
Щодо клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи вважає, що у задоволенні такої слід відмовити, оскільки меморіальний ордер не містить підпису відповідача, поза як такий є внутрішнім документом і складається за ініціативою банку для оформлення операцій щодо списання коштів з рахунка платника і внутрішньобанківських операцій.
Заслухавши думку сторін, з приводу заявлених клопотань, ознайомившись із матеріалами справи суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до частини 1 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.
Згідно з частиною 2 статті 84 ЦПК України в клопотанні повинно бути зазначено:
1) який доказ витребовується;
2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;
3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;
4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
У порушення вказаних норм Закону позивачем у клопотанні не зазначено, які саме меморіальні ордери він просить витребувати, в з цього випливає і належне обґрунтування клопотання щодо обставини, які може підтвердити ці докази, або аргументи, які вони можуть спростувати.
На переконання суду, подане представником відповідача клопотання про витребування доказів не відповідає приписам цитованих норм процесуального закону, оскільки не містить будь-яких відомостей про те, які саме обставини можуть бути підтверджені або спростовані за наслідками дослідження документів, про витребування яких просить відповідач.
Таким чином суд вважає, що у задоволенні клопотання представника відповідача про витребування доказів слід відмовити.
Що стосується поданого представником відповідача клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, суд приходить до наступного висновку.
Згідно з ч. 1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (ст. 1 Закону України «Про судову експертизу»).
Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 за № 53/5 затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (далі Інструкція).
Так, пунктом 1.1. Розділу І Інструкції визначені основні завдання почеркознавчої експертизи, а саме: ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.
Пуктом 1.2. Розділу І Інструкції визначений орієнтовний перелік вирішуваних питань.
Однак, з аналізу таких питань та виходячи основних завдань почеркознавчої експертизи суд приходить до висновку про неможливість вирішення поставлених позивачем питань шляхом проведення почеркознавчої експертизи, оскільки, меморіальний ордер це розрахунковий документ, який складається за ініціативою банку для оформлення операцій щодо списання коштів з рахунка платника і внутрішньобанківських операцій відповідно до Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та нормативно правових актів Національного банку України, тобто, такий документ не передбачає наявність підпису отримувача кредиту (позивача).
З урахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 76, 83, 104, 112, 260, 354 ЦПК України,
В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шпуганича Василя Петровича, про витребуваня документів та призначення судово-почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ТОВ «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості - відмовити.
Ухвала самостійному оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено 02.06.2022 року о 10 год. 55 хв.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул