справа № 462/534/22
УХВАЛА

09 грудня 2022 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Бориславський Ю.Л., вивчивши матеріали справи за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу (суброгації),

в с т а н о в и в :

02 лютого 2022 року Залізничним районним судом м. Львова зареєстровано позовну заяву ПрАТ «СГ «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу (суброгації) /а.с.1-3/.

У поданій позовній заяві представник позивача просив суд надати позивачу додатковий час для подання доказів копію платіжного доручення про виплату страхового відшкодування від ПрАТ «СГ «ТАС».

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 лютого 2022 року дану справу було передано для розгляду головуючому судді Бориславському Ю.Л./а.с.4/

На виконання вимог ст. 187 ЦПК України, 03 лютого 2022 року судом зроблено запит до відділу обліку та моніторингу інформації ГУДМС України у Львівській області про реєстрацію місця проживання відповідача /а.с.5/

Відповідь на даний запит отримано судом 22 лютого 2022 року./а.с.6/

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 23 лютого 2022 року позовну заяву ПрАТ «СГ «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу (суброгації) залищено без руху, вказано які недоліки позивачу слід усунути та надано строку для усунення недоліків./а.с.7/

Дану ухвалу суду отримано позивачем за вказаною у позові адресою для листування 13.04.2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення./а.с.9/

Станом на 26.04.2022 року вказані в ухвалі суду недоліки позивачем не було усунуто.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 26 квітня 2022 року позовну заяву ПрАТ «СГ «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу (суброгації) було повернуто позивачу./а.с.10/.

23 травня 2022 року Львівським апеляційним судом зареєстровано апеляційну скаргу позивача на ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 26.04.2022 року./а.с.19-20/

До апеляційної скарги позивачем було додано додатки до позову, копії платіжного доручення про виплату страхового відшкодування від ПрАТ «СГ «ТАС» додано не було./а.с.19-39/

Постановою Львівського апеляційного суду від 14 липня 2022 року ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 26 квітня 2022 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції./а.с.50-51/.

Матеріали справи за позовом ПрАТ «СГ «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу (суброгації) після апеляційного розгляду отримано Залізничним районним судом м. Львова 15 серпня 2022 року. /а.с.55/ та протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 15.08.2022 року справу передано судді Бориславському Ю.Л.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 15.08.2022 року відкрито провадження у справі розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення /виклику/ сторін./а.с.57/.

Встановлено позивачу п`ятиденний додатковий строк з дня вручення даної ухвали для подання доказу копії платіжного доручення про виплату страхового відшкодування від ПрАТ «СГ «ТАС», а також роз`яснено зміст ст. 83, 84 ЦПК України, зокрема, наслідки неподання доказів у встановлений позивачу строк.

Ухвала суду про відкриття провадження у справі доставлена позивачу 17.08.2022 року на електронну адресу, вказану у позовній заяві.

Однак, таке вручення судового рішення не є належним врученням у розумінні ЦПК України.

Ухвалою Залізничного районного суду ми. Львова від 21 листопада 2022 року, у зв`язку із відсутністю у суду відомостей щодо належного вручення ухвали про відкриття провадження у справі позивачу, відповідно до вимог ЦПК України, та не отримання судом доказів, для подання яких клопотав позивач про встановлення додаткового часу, суд продовжив строк розгляду цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу (суброгації) в порядку спрощеного провадження без повідомлення /виклику/ сторін на термін не більше двадцяти днів з дня отримання судом відомостей щодо вручення поштового відправлення сторонам, а також витребувано у позивача Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» платіжне доручення або його належно засвідчену копію про виплату страхового відшкодування від ПрАТ «СГ «ТАС» та встановлено строк надання такого доказу суду 5 /п`ять/ днів з дня вручення, у визначеному законом порядку, даної ухвали суду позивачу.

Ухвалу суду від 21 листопада 2022 року отримано позивачем 30 листопада 2022 року.

06 грудня 2022 року канцелярією Залізничного районного суду м. Львова зареєстровано заяву представника ПрАТ «СГ «ТАС» Миц І.В., подану на електронну пошту Залізничного районного суду м. Львова 05 грудня 2022 року о 17:36 год., у якій представник заявника просить суд прийняти платіжне доручення №11979 від 06.03.2019 року про виплату страхового відшкодування та надати позивачу додатковий час для подання копії платіжного доручення № 11979 засвідчене банком та надання суду поштових документів, що підтверджують направлення відповідачу вказаного платіжного доручення.

Вивчивши подану заяву, суд виходить з такого.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Частиною 4 вказаної статті визначено, що якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно ч. 8, 9,10 статті 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

Згідно ч. 8 ст. 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис».

Відповідно до ч. 5, 6, 8 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про електронний підпис» електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Заява з копією платіжного доручення подана до суду шляхом направлення на електронну адресу суду без використання системи «Електронний суд» та без кваліфікованого електронного цифрового підпису, що свідчить про неналежне виконання вимог законодавства.

Дана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, що містяться в постанові від 05 вересня 2019 року по справі № 530/1727/16-ц та у постанові від 27.03.2019 року у справі № 503/1655/16-ц.

Крім цього, відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

Відповідно до ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 121 ЦПК України визначено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 ЦПК України останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Так, ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 21.11.2022 року позивачу встановлено 5-ти денний строк для подання доказу з дня вручення, у визначеному законом порядку, даної ухвали суду позивачу.

Ухвала вручена представнику позивача 30.11.2022 року.

Відтак, останнім днем строку для подання доказу є 05.12.2022 року - понеділок.

Згідно розкладу робочого часу, який опубліковано на офіційному сайті Залізничного районного суду м. Львова, робочі години суду з понеділка по четвер: з 08:30 год. до 17:30 год., обідня перерва з 13:00 до 13:45 год.

Проте, позивач подав заяву та витребуваний судом доказ, який не засвідчений належним чином, на електронну пошту Залізничного районного суду м. Львова, без використання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, 05 грудня 2022 року о 17:36 год.

Таким чином, доказ, що не засвідчений належним чином, поданий позивачем поза межами встановленого строку, у спосіб, що не передбачений ЦПК України.

За змістом ч.4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Проте, позивач не просить суд продовжити строк, встановлений судом, а просить повторно надати додатковий час для подання доказу у відповідності із вимогами ст. 83 ЦПК України.

У рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_5 проти Іспанії" ЄСПЛ зазначає, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК України).

Як вказано у заяві, представник позивача не мав змоги отримати засвідчене банком платіжне доручення та направити суду та відповідачу вчасно, оскільки на території України запроваджено воєнний стан та діють відключення світла на території м. Києва.

Згідно позиції ВП ВС від 10.11.2022 року у справі №990/115/22 сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Разом з тим, позивач подає заяву про надання додаткового часу в останній день строку подання доказу, на електронну пошту суду, після закінчення робочого часу та без скріплення кваліфікованим електронним цифровим підписом, не заявляє клопотання про продовження процесуального строку, а сам доказ не відповідає вимогам ЦПК України.

Враховуючи наведене, зокрема, те, що у сторони позивача було достатньо часу з моменту пред`явлення даного позову 02.02.2022 року для подання належно засвідченого доказу, про що позивачу було відомо, оскільки позивач клопотав надати додатковий час для подання такого, також враховуючи бездіяльність та байдужість позивача щодо подання такого доказу, те, що позивач не цікавився справою, ігнорував ухвалу суду про відкриття провадження у справі, що була доставлена позивачу 17.08.2022 року на електронну адресу, вказану у позовній заяві та, відповідно, проігнорував також встановлений судом додатковий строк для подання вказаного доказу, а також те, що заява про надання додаткового часу для подання належно засвідченого доказу та підтвердження надіслання такого доказу відповідачу подано позивачем у спосіб, який не передбачений ЦПК України та поза межами встановленого судом строку, а тому суд приходить до переконання, що доказ поданий без дотримання вимог ст. 83 ЦПК України та не бере до уваги такий, а у клопотанні про надання додаткового часу слід відмовити, оскільки такий строк судом встановлювався двічі та жодного разу сторона позивача не скористалася можливістю реалізувати своє право на подання доказів.

Керуючись ст. 43, 83, 84, 120, 121, 126, 353,354 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

платіжне доручення №11979 від 06.03.2019 року, що подано без дотримання вимог ст. 83 ЦПК України не брати до уваги.

Відмовити у задоволенні клопотання про надання позивачу додаткового часу для подання копії належно засвідченого доказу платіжного доручення, та підтвердження надіслання такого доказу відповідачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в порядку та строки передбачені ст. 354, 355 ЦПК України.

Суддя: Бориславський Ю. Л.