справа № 243/602/22
провадження № 2/243/932/2022
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 грудня 2022 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:
Головуючого судді Мірошниченко Л.Є.
секретаря судового засідання Мірошниченко В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження за допомогою єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує функціонування електронного судочинства в Україні, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1
вимоги позивача: про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
І. Стислий виклад позиції позивача.
У січні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтувавши свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Маріуполь Донецької області помер її батько ОСОБА_3 . Після смерті батька відкрилась спадщина на нерухоме майно в АДРЕСА_1 . За життя батько заповіт не склав. Позивач, як рідна дитина померлого батька ОСОБА_3 є спадкоємицею першою черги.
12 липня 2018 року позивач звернулась до державного нотаріуса Першої слов`янської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті померлого батька. В цей же день вона отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки вона пропустила строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, передбачений ст. 1270 ЦК України.
Строк для прийняття спадщини позивач пропустила з поважних причин, оскільки не була обізнана що її батько виїхав з міста Слов`янська до міста Маріуполь де раптово помер. Про його смерть вона дізналась від знайомих коли приїхала в літку до батька з Росії. Дізнавшись про це, вона негайно звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але отримала відмову, оскільки пропустила майже на місяць строк, передбачений ст. 1270 ЦК України.
У зв`язку з вищевикладеним позивач просить суд, визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька, тривалістю два місяці.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про час, дату і місце судового засідання повідомлялась належним чином, шляхом оголошення на офіційному сайті суду на 03.10.2022, 01.11.2022, 20.12.2022 у судове засідання не з`явилась, про причини неявки суду не повідомила.
Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».
За таких обставин, суд приходить до висновку, що право особи, яка є стороною по справі у судовому процесі, на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було.
З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, однак не з`явився в судове засідання, не подавши клопотання про його відкладення.
ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.
Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Керанчук В.Б., який діє на підставі Ордера Серії ДН № 153092 10.12.2022 року та договору від 10.01.2022 року до судового засідання не з`явились, надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутністю, вимоги просили задовольнити.
Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника позивача, що відповідає вимогам ст. 223 ЦПК України.
ІІІ. Процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 17.01.2022 року призначено у справі підготовче засідання.
Ухвалою суду від 01.11.2022 року по справі закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду.
Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданий Лівобережним районним у місті Маріуполь відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Донецькій області від 15.12.207 року актовий запис № 1960.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 позивач ОСОБА_4 є донькою ОСОБА_3 , актовий запис № 718 від 14.06.1989 року.
Зі свідоцтва про укладення шлюбу вбачається, що 10.05.2014 року позивач ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище на « ОСОБА_6 », актовий запис № 448.
Зі свідоцтва про укладення шлюбу вбачається, що 04.05.2019 року позивач ОСОБА_7 уклала шлюб з ОСОБА_8 та змінила прізвище на « ОСОБА_9 ».
З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії 12.07.2018 року державного нотаріуса Першої слов`янської державної нотаріальної контори Макорової Н.І. вбачається, що неможливо відкрити спадкову справу після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 оскільки ОСОБА_1 було пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
V. Оцінка Суду.
Вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька суд виходить з наступного.
Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Частиною 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Однак, позивач у встановлений законом строк не подав заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Крім того, відповідно до ч.4 ст. 10 ЦПК України, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.
Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).
Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.
Позивач від спадщини після смерті батька не відмовилась, однак пропустила строк визначений законодавством для прийняття спадщини.
Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки вона втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті батька. Втрата спадкового майна будуть для позивача занадто надмірним тягарем нерозмірним з його діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.
Суд приймає до уваги доводи позивача щодо поважності пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька, у зв`язку з тим, що строк для прийняття спадщини позивач пропустила з поважних причин, оскільки не була обізнана що її батько виїхав з міста Слов`янська до міста Маріуполь де раптово помер. Про його смерть вона дізналась від знайомих коли приїхала в літку до батька з Росії. Дізнавшись про це, вона негайно звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але отримала відмову, оскільки пропустила майже на місяць строк, передбачений ст. 1270 ЦК України
У відповідність до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Таким чином, зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов на тій підставі, що, на думку суду, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і тому суд визначає позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у продовж двох місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили.
VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.
Позивач, відповідно до позову не вимагає компенсації за понесені ним судові витрати по справі.
Керуючись ст.ст. 1258, 1264, 1268-1272 ЦК України, ст.ст. 12,13,259,263-265,268 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на 2 (два) місяці, починаючи з дня наступного після набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Суддя Слов`янського
міськрайонного суду Л.Є. Мірошниченко