ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/2912/22
номер провадження 2/695/1125/22
УХВАЛА

06 грудня 2022 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Ушакової К.М.

за участю: секретаря судового засідання Солдат К.В.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Шарая Людмили Олександрівни до ОСОБА_2 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя,

в с т а н о в и в:

у провадженні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області перебуває вказана цивільна справа.

У судове засідання сторони не з`явилися, представники позивача та відповідача подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Так, вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: 1) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; 2) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; 3) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 4) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Подана позовна заява не відповідає вказаним вище вимогам закону з огляду на таке.

Так, у позовній заяві позивач просить визнати спільною сумісною власністю подружжя майно, яке було придбане сторонами за час їх перебування у шлюбі, а саме: земельну ділянку, розміром 0,3630 га та житловий будинок з надвірними будівлями, розташованих по АДРЕСА_1 .

Крім цього, позивач просить здійснити поділ вказаного вище нерухомого майна.

На підтвердження того, що вказані вище об`єкти нерухомого майна є спільною сумісною власністю подружжя, а також на підтвердження вартості спірного нерухомого майна позивачем долучено ряд документів, зокрема копії: договорів купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку від 15.07.2011.

Разом з тим, вказані вище документи не можуть бути доказами, які беззаперечно підтверджують право власності сторін на зазначене у позовній заяві нерухоме майно станом на грудень 2022 року, тобто на момент розгляду даного позову, оскільки датовані ще 2011 роком. Про наявність інших обставин, які б підтверджували право власності позивача чи відповідача на вказане нерухоме майно на даний час, у позовній заяві не вказано, а також такі докази не додані до позовної заяви.

Крім цього, ч. 1 ст. 71 СК України передбачено, що майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення.

До складу майна, що підлягає поділу, входить як майно, наявне у подружжя на час розгляду справи, так і те, що знаходиться у третіх осіб. Разом з тим при поділі майна враховуються також борги подружжя та правовідносини за зобов`язаннями, що виникли в інтересах сім`ї.

Таким чином, якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім`ї, то цивільні права та обов`язки за цим договором виникають в обох із подружжя.

Якщо наявність боргових зобов`язань підтверджується відповідними засобами доказування, такі боргові зобов`язання повинні враховуватися при поділі майна подружжя.

Однією з основних засад цивільного законодавства є добросовісність (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України). Дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Так, у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11.11.2019 у справі № 337/474/14-ц зазначено, що поділ спільного майна подружжя не може використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення сплати боргу боржником або виконання судового рішення про стягнення боргу. Боржник, проти якого ухвалене судове рішення про стягнення боргу і накладено арешт на майно, та його дружина, які здійснюють поділ майна, діють очевидно недобросовісно та зловживають правами стосовно кредитора, оскільки поділ майна порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом.

З урахуванням викладених обставин суд доходить висновку про те, що під час вирішення питання суду необхідно з`ясувати про відсутність обтяжень на спільне сумісне майно подружжя, яке підлягає поділу, з метою недопущення процесуальних зловживань.

Разом з тим про наявність обставин, які б підтверджували відсутність обтяжень на спірне нерухоме майно на даний час, у позовній заяві не вказано, а також такі докази не додані до позовної заяви.

Висвітлені у даній ухвалі суду невідповідності позовної заяви вимогам ЦПК України та проблемні питання, які підлягають вирішенню судом, не можуть бути з`ясовані у судовому засіданні без участі учасників судового процесу, а останні подали заяви про здійснення судового розгляду без їхньої участі.

За таких підстав, після відкриття провадження у справі, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, суд у відповідності до ч. 11 ст.187 ЦПК України залишає позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 187, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Шарая Людмили Олександрівни до ОСОБА_2 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя залишити без руху, надавши строк у п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити представнику позивача, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.М. Ушакова