Номер провадження: 2/205/552/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2022 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Мовчан Д.В.

при секретарі Волкобоєвої А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради, Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровська міська рада, про визнання незаконним та скасування рішення, поновлення на квартирному обліку та включення до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов,-

ВСТАНОВИВ:

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

ОСОБА_1 (далі Позивач) звернулася до суду з позовом до Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради, Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровська міська рада, про визнання незаконним та скасування рішення, поновлення на квартирному обліку та включення до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вона, ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом із своїми повнолітніми дітьми: донькою - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У 1982 році відповідно до рішення виконкому Ленінської районної ради народних депутатів від 16.04.1982 року № 597 її, позивача, разом зі складом родини шість осіб, було прийнято на квартирний облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, та включення до списку на отримання житлової площі на загальних підставах.

Далі, 25.07.2018 року Виконавчий комітет Новокодацької районної у місті Дніпрі ради листом № Ф-13 від 25.07.2018 року повідомив позивача про те, що згідно п.1.28 рішення виконкому від 20.09.2013 року № 428 «Про зняття з квартирного обліку та виключення із списків обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов» у зв`язку з тим, що «за вказаною в обліковій справі адресою громадянки на прізвище ОСОБА_4 не значиться, а також, не значиться громадян: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в результаті чого відпали підстави для квартирного обліку».

Позивач у березні 2019 року звернулася до Новокодацької районної у місті Дніпрі ради з відповідною заявою про поновлення на квартирному обліку, але такий орган місцевого самоврядування, із посиланням на засідання громадської комісії (протокол від 02.04.2019 року № 4) листом від 02.04.2019 року за № Ф-3/2 повідомив, що у зв`язку з «наявністю у позивача іншої житлової площі відповідно до середнього рівня забезпеченості житлом по м. Дніпру, відсутні підстави для зарахування на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов».

Позивач вважає, що такі дії Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради є протиправними, та такими, що порушують її права, у зв`язку з чим, була змушена звернутися до суду та, з урахуванням уточнених позовних вимог, просити суд визнати незаконним та скасувати п.1.28 рішення Виконавчого комітету Ленінської районної у м. Дніпропетровську ради (правонаступником якої є Адміністрація Новокодацького району Дніпровської міської ради ) від 20.09.2013 року № 428 про зняття з квартирного обліку та виключення із списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов, ОСОБА_8 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язати Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради поновити на квартирному обліку ОСОБА_8 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 та включити її до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Представник Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради подала до суду письмові пояснення, в яких зазначила, що вимоги позивача є безпідставними, оскільки, згідно матеріалів справи є рішення виконкому Новокодацької районної у місті Дніпрі ради від 24.04.2019 року № 181 «Про затвердження протоколу громадської комісії з житлових питань від 02.04.2019 року № 4» згідно до даного протоколу, ніякої відмови громадської комісії у поновленні на квартирний облік позивачу не надавалося, згідно порядку денного, заява позивача на засіданні громадської комісії взагалі не розглядалася, офіційної відмови позивачу від Новокодацької районної у місті Дніпрі ради не надавалося, у зв`язку з чим, вважають, що ніяким чином не були порушені права та інтереси позивача про питання поновлення на квартирний облік.

Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровської міської ради подала до суду письмові пояснення, в яких зазначила, що позовні вимоги про поновлення на квартирному обліку та включення до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов саме доАдміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради не призведе до поновлення прав позивача, оскільки адміністрація на даний час не здійснює ведення обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, за місцем реєстрації та погодження прийняття на квартирний облік та зняття з квартирного обліку.

Будь-яких інших заяв по суті справи до суду не надходило.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.

Позивач та її представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі. В обґрунтування своїх доводів, посилалися на обставини, що викладені в уточненій позовній заяві. Просили задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради, у судовому засіданні просила винести рішення про відмову в позові в повному обсязі.

Представник відповідача Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином, причин неявки суду не повідомили заяв чи клопотань від такого учасника справи до суду не надходило.

Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровської міської ради просить суд відмовити у задоволені позовних вимог в повному обсязі.

Суд, враховуючи ту обставину, що представники всіх сторони надали свої пояснення по суті спору, всім учасникам справи були створені належні та достатні умови для подання суду відповідних заяв по суті справи, заяв із процесуальних питань та доказів, і враховуючи ту обставину, що раніше суд неодноразово відкладав судові засідання через заяви представників сторін, вважає, що чергове відкладення розгляду справи порушуватиме розумний строк розгляду цивільної справи. У зв`язку із чим суд вважає за необхідне завершити розгляд справи по суті та ухвалити відповідне рішення.

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 25.08.2020 року вирішено витребувати у Виконавчого комітету Новокодацької районної у місті Дніпрі ради (місце знаходження: 49064. М. Дніпро, пр. Сергія Нігояна, буд. 77) копію протоколу громадської комісії від 02.04.2019 року за № 4, копію рішення виконкому від 20.09.2013 року за № 428 «Про зняття з квартирного обліку та виключення із списків обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов» та документів на підставі яких було винесено таке рішення.

Ухвалою суду від 27.09.2022 року було залучено в якості співвідповідачаДепартамент житлового господарства Дніпровської міської ради.

Ухвалою суду від 19.01.2022 року вирішено замінити первісного відповідача Виконавчого комітету Новокодацької районної у місті Дніпрі ради належним відповідачем Адміністрацією Новокодацького району Дніпровської міської ради.

Ухвалою суду від 19.01.2022 року вирішено залучити до участі у вказаній цивільній справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровську міську раду.

З огляду на викладені вимоги процесуального законодавства, враховуючи нижченаведені фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин, оцінку доказів, та аргументів сторін, суд ухвалює рішення з огляду на наступне.

ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що згідно з п.3 рішення виконкому Ленінської районної ради народних депутатів від 16.04.1982 року № 697 позивача ОСОБА_4 (без надання довідки з місця роботи), зі складом родини шість осіб, включено до списку на отримання житлової площі на загальних підставах.

Матеріалами справи підтверджено, що 13.09.1996 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Ленінської районної ради народних депутатів м. Дніпропетровська було зареєстровано шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 650, та видано сторонам свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , в якому зазначено прізвище дружини після реєстрації шлюбу, як « ОСОБА_10 ».

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою №11425 від 05.11.2019 року про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні /будинку осіб.

Судом встановлено, що згідно п.1.28 рішення виконавчого комітету Ленінської районної у місті Дніпропетровську ради № 428 від 20.09.2013 року ОСОБА_1 знято з квартирного обліку та виключено із списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов, у зв`язку з тим, що за вказаною адресою не мешкає.

V. Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом.

За приписами ст. 47 Конституції України, кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Так, відповідно до ст. 34 ЖК Української PCP потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни, які забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається в порядку, встановленому Радою Міністрів Української PCP і Українською республіканською радою професійних спілок.

Згідно з частинами першою, четвертою статтею 43 ЖК Української РСР громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов, жилі приміщення надаються в порядку черговості. Черговість надання жилих приміщень визначається за часом взяття на облік (включення до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень).

За частиною другою статті 46 ЖК Української РСР громадяни, які мають право на позачергове одержання жилих приміщень, включаються до окремого списку.

Правилах обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській PCP», затверджених постановою Ради Міністрів Української РСР у Української республіканської ради професійних спілок № 470 від 11.12.1984 року, вказано, що потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни:

У відповідності до пункту 25 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 року №470, виконавчі комітети місцевих Рад народних депутатів, підприємства, установи, організації щороку в період з 1 жовтня по 31 грудня проводять перереєстрацію громадян, які перебувають на квартирному обліку, в ході якої перевіряються їх облікові дані. Виявлені зміни вносяться в облікові справи громадян і книгу обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилих приміщень. Зміни з питань, що належать до компетенції виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів, адміністрації підприємства, установи, організації (органу громадської організації) і профспілкового комітету, провадяться після прийняття рішень цими органами. Про внесені зміни заінтересованим особам направляється письмове повідомлення.

При цьому пункт 26 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень Українській РСР, затверджених Постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11 грудня 1984 року № 470, громадяни перебувають на квартирному обліку до отримання житлового приміщення, за винятком випадків, передбачених у даному пункті. Громадяни знімаються з квартирного обліку у випадках: 1) поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення; 2) виїзду на постійне місце проживання до іншого населеного пункту; 3) припинення трудових відносин з підприємством, установою, організацією особи, яка перебуває на обліку за місцем роботи, крім випадків, передбачених законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР; 4) засудження до позбавлення волі на строк понад шість місяців, заслання або вислання; 5) подання відомостей, що не відповідають дійсності, які стали підставою для взяття на облік, або неправомірних дій службових осіб при вирішенні питання про взяття на облік.

Тобто, чинним житловим законодавством чітко передбачені підстави для зняття громадян з квартирного обліку.

Слід звернути увагу на те, що передбачені чинним житловим законодавством підстави для зняття з квартирного обліку повинні існувати бути на момент розгляду питання про зняття з квартирного обліку.

В даному випадку, позивача було знято з реєстраційного обліку з посиланням на ту обставину, що «за вказаною в обліковій справи адресою громадянки на прізвище ОСОБА_4 не значиться».

Суд зазначає, що на момент зняття з квартирного обліку позивача такої підстави, яка вказана у п.1.28 рішення виконкому від 20.09.2013 року № 428 «Про зняття з квартирного обліку та виключення із списків обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов», а саме: «не значиться за вказаною адресою» чинним на той час законодавством передбачено не було.

Оглядом вказаного спірного рішення судом встановлено, що посилання на будь-яку конкретну підставу, що визначена саме пунктом 26 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень Українській РСР, затверджених Постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11 грудня 1984 року № 470, таке рішення не містить.

Також доказів того, що на час прийняття вказаного рішення позивачем було здійснено поліпшення власних житлових умов, чи виїзд на постійне місце проживання до іншого населеного пункту, або вчинено інші дії, які прямо визначені законом як підстава для зняття з квартирного обліку, матеріали справи не містять.

Суд із цього приводу зазначає, що згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

На думку суду, зняття позивача з квартирного обліку з підстав, що не були визначені законом як такі, що дають право на вчинення такої дії, вочевидь не узгоджується із наведеним конституційним обов`язком органу місцевого самоврядування, а тому суд констатує, що таке рішення по відношенню до позивача не ґрунтується на законі, у зв`язку із чим суд вважає за можливе скасувати п.1.28 рішення Виконавчого комітету Ленінської районної у м. Дніпропетровську ради (правонаступником якої є Адміністрація Новокодацького району Дніпровської міської ради ) від 20.09.2013 року № 428 про зняття з квартирного обліку та виключення із списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов, ОСОБА_8 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

В іншій частині позовних вимог щодо зобов`язання Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради поновити на квартирному обліку ОСОБА_8 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 та включити її до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов суд відмовляє з огляду на наступне.

Так, згідно ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Виходячи з принципів підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод) поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко. Відповідно до духу Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Таким чином, для застосування умови судового захисту порушених житлових прав позивача є наявність юридичного спору між позивачем та відповідачем.

В даному випадку, звертаючись до суду із позовом до Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, який не є безпосередньо правонаступником виконавчого комітету Ленінської районної у м. Дніпрі ради, із вимогами поновити на квартирному обліку ОСОБА_8 , та включити її до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов, позивач не обґрунтував якими саме діями чи бездіяльністю даний суб`єкт порушив її права.

Судом встановлено, що безпосередньо до такого відповідача позивач із заявами про поновлення чи взяття на квартирний облік не зверталась, відмови на час звернення до суду із даним позовом у вчиненні таких не отримувала.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Тому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України

В даному випадку позивачем не доведено вчинення таким відповідачем порушень її житлових прав, а тому її позовні вимоги до такого відповідача носять передчасний характер, у зв`язку із чим суд відмовляє в задоволені позову в цій частині.

VІ. Розподіл судових витрат між сторонами

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а тому з відповідача Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради на користь позивача за позовну вимогу про визнання незаконним та скасування рішення, необхідно стягнути витрати по сплаті судового збору у розмірі 768 грн. 40 коп.

Судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 768 грн. 40 коп. за позовну вимогу про поновлення на квартирному обліку та включення до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов, віднести за рахунок позивача ОСОБА_8 .

На підставі викладеного та керуючись ст. 34, 40 ЖК Української РСР, Правилами обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11 грудня 1984 року № 470 та ст. 12, 13, 81, 141-142, 200, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради, Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровська міська рада, про визнання незаконним та скасування рішення, поновлення на квартирному обліку та включення до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов задовольнити частково.

2. Скасувати п.1.28 рішення Виконавчого комітету Ленінської районної у м. Дніпропетровську ради (правонаступником якої є Адміністрація Новокодацького району Дніпровської міської ради ) від 20.09.2013 року № 428 про зняття з квартирного обліку та виключення із списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов, ОСОБА_8 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

3. У задоволені решти позовних вимог щодо зобов`язання Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради поновити на квартирному обліку ОСОБА_8 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 та включити її до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов відмовити.

4. Стягнути з Адміністрації Новокодацького району Дніпровської міської ради (місце знаходження: 49064, м. Дніпро, пр. С. Нігояна, буд. 77, код ЄДРПОУ 44152814) на користь ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) судові витрати у вигляді судового збору за позовну вимогу про визнання незаконним та скасування рішення пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у розмірі 768 грн. 40 коп.

5.Судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 768 грн. 40 коп. за позовну вимогу про поновлення на квартирному обліку та включення до списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов, віднести за рахунок позивача ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ).

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Суддя: Д.В. Мовчан