Провадження № 2/127/4029/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2022 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Воробйова В.В.,

за участю секретаря Жигарової Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі, визнання права приватної власності на житловий будинок та припинення права спільної часткової власності,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває вказана цивільна справа.

В судове засідання позивач та її представник повторно не з`явилися та про причини неявки суд не повідомили. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Будь-яких заяв від них на адресу суду не надходило.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, проте її представник подав до суду заяву з проханням залишити позов без розгляду, в зв`язку з неодноразовою неявкою в судове засідання позивача та її представника. Також просив заяву розглядати за його відсутності.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку про те, що заяву слід задовольнити, а позов - залишити без розгляду з таких підстав.

Згідно з ч.3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Зважаючи на те, що позивач та її представник були належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилися і не повідомили про причини неявки, слід вважати їх неявку в судове засідання як неявку без поважних причин.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Між тим, статтею 223 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання осіб (особи), які беруть участь у справі.

Відповідно до вимог ч. 5 цієї статті у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п.2 ч.3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Зважаючи на те, що позивач та її представник, будучи належним чином повідомлені, повторно не з`явилися в судове засідання, не повідомили про причини неявки, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду, оскільки неявка позивача перешкоджає вирішенню спору.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що заяву представника відповідача слід задовольнити, а позовну заяву у вказаній цивільній справі - залишити без розгляду, оскільки відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі наведеного вище та керуючись ст.ст. 131, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі, визнання права приватної власності на житловий будинок та припинення права спільної часткової власності - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Вінницького апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: