УХВАЛА

26 грудня 2022 року м. Кропивницький

справа № 404/3330/15-ц

провадження № 22-ц/4809/1183/22

Суддя Кропивницького апеляційного суду Дьомич Л.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31 березня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Управління Державної міграційної служби в Кіровоградській області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31 березня 2022 року провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 25 грудня 2015 року закрито.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

20 грудня 2022 року апеляційним судом зареєстровано надходження матеріалів даної справи після усунення судом першої інстанції недоліків у оформленні.

На підставі відповідного наказу голови Кропивницького апеляційного суду 20 грудня 2022 року головуючий суддя у справі Дьомич Л.М. перебувала у відпустці.

У поданій апеляційній скарзі скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31 березня 2022 року.

Обґрунтовуючи причини пропуску строку на апеляційне оскарження, скаржник зазначає, що повний текст оскаржуваної ухвали судом складено 05 квітня 2022 року. Фотокопію повного тексту оскаржуваної ухвали відповідачем отримано під час ознайомлення з матеріалами справи 14 жовтня 2022 року. З огляду на викладене, вважає наявними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Виходячи з викладеної процесуальної норми та враховуючи фактичні обставини справи, апеляційна скарга на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31 березня 2022 року мала бути подана у строк до 20 квітня 2022 року включно.

Як з`ясовано судом, апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції скаржником подано 21 жовтня 2022 року, тобто з пропуском встановленого законом процесуального строку на апеляційне оскарження.

Як неодноразово зазначала Велика Палата Верховного Суду, дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання в суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся зі скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними (ухвали від 18 вересня 2020 року у справі № 11-119сап20, від 22 лютого 2021 року у справі № 9901/42/20).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі Конвенція), не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», рішення від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України»).

Одним із механізмів забезпечення реалізації гарантованого Конвенцією права особи на доступ до правосуддя, з урахуванням принципу правової визначеності, є поновлення судом пропущеного з поважних причин строку на звернення до суду в розумних межах, з дотриманням засад оптимальності і пропорційності.

Так, відповідно до ч.1 ст.127 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Отже, пропущений строк на апеляційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених скаржником підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність. За викладеного, вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду, і у кожній конкретній справі суд має ґрунтовно перевіряти, чи є обставини, на які посилається заявник, такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

Процесуальним законом запроваджено оціночні параметри визначення обґрунтованості причин пропуску процесуального строку. При цьому, не існує іншого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з підготовкою звернення до суду тощо.

Зважаючи на викладене, надаючи оцінку наведеним скаржником доводам, апеляційний суд, перш за все, звертає увагу на те, щоскаржник був належним чином повідомлений про дату, час та місце засідання суду першої інстанції, у якому була постановлена оскаржувана ухвала від 31 березня 2022 року, що підтверджується підписом ОСОБА_1 у судовій розписці про наступний розгляд справи (а.с. 108).

За змістом ч. 3 ст. 2, ч. 1 ст. 44 ЦПК України на учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Однак, скаржник, ініціюючи вирішення судом першої інстанції питання про перегляд заочного рішення у даній справі та будучи обізнаним про дату і час судового розгляду поданої ним заяви, у поданій до суду апеляційної інстанції заяві не навів жодного доводу щодо того, які активні дії вчинялися ним задля вчасної, сумлінної і в належний спосіб реалізації ним свого права на апеляційне оскарження.

Таким чином, процесуальна поведінка скаржника не демонструє повноти використання останнім своїх процесуальних прав. Скаржник не довів, що у даній справі можливість вчасного подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції не мала суб`єктивного характеру, тобто не залежала від його волі. Натомість, пропуск строку на апеляційне оскарження судового рішення через пасивну поведінку скаржинка не є поважною причиною для поновлення строку судом.

Водночас, наведене не перешкоджає скаржнику у відповідній заяві вказати інші обставини, які є реальними, непереборними та об`єктивно нездоланними на час сплину строку звернення до суду з апеляційною скаргою, а також надати відповідні докази на підтвердження своїх доводів.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

За викладеного, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 356, 357 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31 березня 2022 року, - залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 у десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали надати до апеляційного суду:

- обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, а також докази на підтвердження відповідних своїх доводів.

У разі невиконання вимог у встановлений строк або у випадку, коли вказані у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані судом неповажними, скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Роз`яснити скаржнику, що суд за заявою особи може продовжити процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л. М. Дьомич