н/п 2/490/3232/2020
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2022 року м. Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого Черенкової Н.П.,

при секретарі Павленко Т.Ю.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у приміщенні Центрального районного суду м. Миколаєва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики. На обґрунтування позову посилався на те, що 20 квітня 2016 року між ним та ОСОБА_2 укладений договір позики, за умовами якого він надав у борг відповідачу грошові кошти у сумі 400 000 доларів США, що складає 9432000 грн., у строк до 20.04.2017 року включно. Факт передання відповідачу коштів підтверджується договром позики та актом приймання грошових коштів. За умовами договору позики відповідач зобов`язавсясплатити позикодавцю гроршову суму на підставі ст. 1050 ЦК України відповідно до приписів ст. 625 ЦК України у випадку неповернення у визначений в п. 1.2 договору усієї позиченої суми.

За такого, на дату подання позову 3% річних становлять 857 140, 27 грн., оскільки борг не повернутий.

Протоколом автоматизованого розподілу справи від 17.12.2019 року дана справа передана на розгляд судді Черенковій Н.П., та отримана останньою 23.12.2019 року.

На виконання приписів ст.ст. 27, 187 ЦПК України , судом витребувані дані щодо реєстрації місця проживання сторін.

26.05.2020 року судом отримана інформація щодо реєстрації відповідача у м. Києві.

Ухвалою від 26.05.2020року матеріали цивільної справи направлені за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва.

05.06.2020 року ОСОБА_1 подана апеляційна скарга на дану ухвалу.

Постановою Миколаївського апеляційного суду від 07.07.2020 року апеляційна скарга задоволена; ухвала скасована та справа направлена до суду для продовження розгляду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 28.07.2020 року дана справа передана судді Черенковій Н.П. та отримана 13.08.2020 року.

Ухвалою від 14.08.2020 року відкрито загальне позовне провадження , та у з`язку з надмірним навантаженням визначена дата підготовчого судового засідання на 28.10.2020 року.

27.10.2020 року від адвоката ОСОБА_2 - Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення підготовчого судового зщасідання, у зв`язку із здійсненням ним представництва інтересів по кримінальному провадженні у Приморському суді м. Одеси.

Справа слуханням відкладена на 03.12.2020 року.

Відповідач та його представник до судового засідання не з`явились, та слухання справи відкладено на 24.12.2020 року.

21.12.2020 року від позивача надійшла заява про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нежитлову будівлю , розташовану у АДРЕСА_1 , яка належить відповідачу на праві приватної власності.

Ухвалою суду від 23.12.2020 року у задоволенні заяви відмовлено.

04.12.2020 року від представника відповідача- адвоката Євтющенкова Д.О. надійшло клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 24.12.2020 року закрито підготовче судове засідання, та з урахуванням надмірного навантаження призначено судове засідання на 22.02.2021 року. При цьому, сторонам надана можливість подання усіх наявних доказвів, що стосуються предмету доказування, письмові заперечення. У задоволенні клопотання адвоката Євтющенкова Д.О. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відмовлено, з посиланням на таке.

За приписами частини 7статті 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020внесені зміни, зокрема, доЦивільного процесуального кодексу України.

Згідно ч.1ст. 212 ЦПК Україниучасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

На підставі ч. 3ст. 212 ЦПК Україниучасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

На підставі ч. 4ст. 212 ЦПК Українипід час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використ анням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає цивільну справу.

Відповідно ч.ч. 11, 12 ст. 212 ЦПК України, використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Зазначені норми права передбачаючи можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, висувають певні вимоги до технічних засобів і технологій, які мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, відео- та звукозапис, а також інформаційну безпеку відеоконференції.

Оскільки станом на день розгляду справи у суду відсутня технічна можливість забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та дотриманням при цьому вимог щодо інформаційної безпеки відеоконференції, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Євтющенкова Д.О. про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Виписане вище узгоджується з позицією, викладеною в ухвалі ВП ВС від 07.04.2020 року у справі № 910/22513/17 (12-5гс20).

Відповідно до ст. 189 ЦПК України, завданням підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог;визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

За ч. 2 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Строк проведення підготовчого провадження у даній справі закінчився.

Впорядку підготовчого провадження судом вивчені матеріали справи, з`ясовані всі фактичні обставини справи, які підлягають з`ясуванню під час судового розгляду.

У відповідності до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи наведене, предмет позову, строки розгляду справи, суд приходить до висновку, що підготовче судове засідання підлягає закриттю, а справа призначенню до розгляду по суті, встановивши порядок дослідження доказів у справі із вступного слова учасників справи, дослідження письмових доказів.

У зв`язку зі знаходженням судді на лікарняному, справу слуханням відкладено на 15.04.2021 року.

19.02.2021 року від адвоката Каланжова В.М., судом за № ЕП-1135 зареєстровано клопотання про призначення експертизи, яке, згідно ЦЗО не містить електронного підпису.

При цьому, адвокат посилається на наявність не вирішеного судом клопотання адвоката Євтющенкова Д.О. про призначення експертизи, яке направлено на електронну адресу суду 03.12.2020 року.

Між тим, згідно витягу з електронної пошти Центрального районного суду 03.12.2020 року, надійшов супровідний лист про клопотання про призначення експертизи, однак даний файл не містить вказаного клопотання та додатків.( вказане підтверджується відповідними витягами, які долучені до матеріалів справи).

За змістом клопотання про призначення експертизи, адвокат повідомляє суд, що підставою ініціювання експертизи з боку відповідача є те, що він не пам`ятає, щоб підписував договір позики грошових коштів та акт передачі-приймання грошових коштів, а також, щоб отримував кошти.

Із-за неявки у судове засідання відповідача, слухання справи відкладено на 24.06.2021 року.

24.06.2021 року від адвоката Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, так як відповідач контактував з особою, яка хворіла коронавірусом, і має наміри здати тест, а оскільки відповідач повинен надати експериментальні зразки підпису, то його участь є обов`язковою.

Слухання справи відкладено на 02.07.2021 року.

01.07.2021 року від адвоката відповідача- Каланжова В.М. надійшло клопотання про зупинення провадження у справі на час хвороби відповідача, та надав результат позитивного тесту від 30.06.2021 року.

02.07.2021 року від адвоката позивача-Пугаченко С.Ю. надійшли заперечення проти призначення експертизи судом, виходячи з наступного.

У клопотанні відповідач просить провести експертизу у Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі МВС України, однак, справа слухається у м.Миколаєві, тому експертиза може бути проведена у Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі МВС України.

Окрім того,у відповідності до ЗУ « Про судову експертизу», методики проведення судових експертиз, експериментальні зразки почерку відповідача має відібрати суд, який розглядає справу та призначає експертизу, однак, ОСОБА_2 посилається на те, що він ці зразки надасть експертній установі у м. Києві, що є неприпустимим.

Окрім того, питання, які пропонуються адвокатом щодо визначення статі особи, що виконала підпис у договорі позики, та визначення групи за віком взагалі не відносяться до предмету позову .

Враховуючи зміст договору позики та акту передачі грошових коштів, на підставі приписів ст. 103 ЦПК України, пропонує поставити перед експертом інші питання, а саме: чи виконані підписи від імені ОСОБА_2 саме ним.

Клопотання задоволено частково, та слухання справи відкладено на 02.09.2021 року.

02.09.2021 року від адвоката Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, так як відповідач не може з`явитись до судового засідання.

У судове засідання 16.09.2021 року ні відповідач, ні його адвокат не з`явились.

При цьому, на електронну пошту 16.09.2021 року надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з находженням відповідача у Польщі, а адвокат зайнятий у іншому процесі.

Ухвалою суду від 16.09.2021 року визнано явку у судове засідання ОСОБА_2 обов`язковою на 04.10.2021 року.

При цьому судом зазначено наступне.

Згідно п.4 ч.5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації прав, передбачених законом.

Згідно ч.1 ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у судовому засіданні, якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи у її відсутності, дала особисті пояснення, викликати позивача або відповідача для дачі особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному і об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

З метою повного, всебічного і об`єктивного з`ясування обставин справи, суд вважав за необхідне відкласти розгляд справи та визнати обов`язковою явку відповідача до судового засідання для вирішення питання щодо призначення судової почеркознавчої експертизи в судовому засіданні.

Дана ухвала направлена належним чином відповідачу та наявне повідомлення про повернення за закінченням строку зберігання.

Відповідач та його адвокат не з`явились до судового засідання, в результаті чого слухання справи відкладено на 29.11.2021 року.

У зв`язку з находженням судді у нарадчій кімнаті у складі колегії суддів з розгляду кримінальної справи № 490/2405/18 за обвинуваченням осіб у скоєнні злочинів, передбачених, зокрема, ч.2 ст. 115, ч.4 ст. 187 КК України, слухання справи відкладено на 13.12.2021 року.

13.12.2021 року від адвоката Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, так як відповідач знаходиться за межами України та не може бути присутнім у судовому засіданні.

Слухання справи відкладено на 05.01.2022 року.

05.01.2022 року від адвоката Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, так як відповідач знаходиться за межами України, а він також не має можливості взяти участь у справі так як його дружина має народити дитину у період з 04.01-по 17 січня 2022 року.

Ухвалою суду від 05.01.2022 року визнано явку у судове засідання ОСОБА_2 обов`язковою у судове засідання 15.02.2022 року. При цьому, останнього попереджено за ч.1 ст. 44 ЦПК України, що учасники процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Повідомлено відповідача та його представника про наслідки повторної неявки до суду, передбачені ч.4 ст. 223 ЦПК України.

24.01.2022 року від ОСОБА_4 надійшла заява про вступ у справу в якості представника ОСОБА_2 з наданням ордеру серії ВН № 1111358 про надання безоплатної правової допомоги на підставі договору без номеру від 21.01.2022 року про надання ним правової допомоги ОСОБА_2 у всіх підприємствах та організаціях незалежно від форми власності, правоохоронних та судових органах.

15.02.2022 року за № ЕП 1142 надійшла заява ОСОБА_5 про припинення повноважень.

15.02.2022 року адвокатом Іванським А.Й. заявлено клопотання про відкладення справи для ознайомлення з матеріалами справи.

У зв`язку з відсутністю ордера на представлення інтересів відповідача у Центральному суді адвокатом Іванським А.Й., у судовому засіданні оголошена перерва до 17.02.2022 року.

Відповідачу виклик до суду не вручений у зв`язку з відсутністю за місцем проживання.

За приписами ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У судове засідання 17.02.2022 року відповідач та його представник не з`явились.

При цьому, 17.02.2022 року від ОСОБА_2 надійшла заява про відкладення розгляду справи, підписана 16.02.2022 року ОСОБА_4 , наступного змісту:

«Я, ОСОБА_2 за незалежних причин від мене пичин, не можу з`явитися в судове засідання 17.02.2022 року. На сьогодні я перебуваю на територіїї Республіки Польща. Про виклик до суду не було офіційно сповіщено. На підставі ч.5 ст. 128 ЦПК України, судова повістка повинна бути вручена таким чином, щоб було достатньо часу для явки в суд. У судовому засіданні моєму представнику було відмовлено у оголошенні перерви не менше ніж на місяць для ознайомлення з матеріалами справи та напрацювання правової позиції.»

При цьому надано клопотання про призначення комплексної судової експертизи.

Позивач та його представник до судового засідання не з`явились. Адвокатом Пугаченко С.Ю. надано клопотання про долучення до матеріалів справи оригіналу договору позики та акту передачі грошових коштів та розгляд справи у їх відсутності.

Виходячи з предмету спору та позиції відповідача щодо позову, суд вважав, що неявка представника відповідача та його представника в судове засідання не є перешкодою для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право кожного на розгляд його справи судом передбачено також п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Ухвалою суду від 25.03.2022 року постановлено про розгляд справи у відсутності сторін.

Згідно з статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1.письмовими, речовими і електронними доказами;

2.висновками експертів;

3.показаннями свідків.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" (далі - Закон) судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Основними видами експертизи є: криміналістична; інженерно-технічна; економічна; товарознавча; експертиза у сфері інтелектуальної власності; психологічна; мистецтвознавча; екологічна; військова; судово-ветеринарна; гемологічна; історико-археологічна.

Почеркознавча експертиза є підвидом криміналістичної експертизи.

Почеркознавча експертиза - комплекс заходів, що спрямовані на встановлення приналежності почерку рукопису й підпису конкретній людині. Зазвичай застосовується для визначення справжності підпису або виявлення фальсифікації документа.

Основні завдання, перелік питань вирішуваних експертизою, а також порядок проведення почеркознавчої експертизи визначено главою 1 розділу І Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженими наказом Міністерства юстиції України віж 08 жовтня 1998 року № 53/5.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1.для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2.сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами;

Умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами;

Експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру.

Відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи.

На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні).

На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.

Після нанесення 10 - 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Якщо рукописний текст, що досліджується, виконано друкованими літерами і цифрами або спеціальним шрифтом (креслярським, бібліотечним тощо), експериментальні зразки на другому етапі також повинні бути виконані друкованими літерами і цифрами або відповідним шрифтом.

Переписування з документа, що досліджується, або з машинописного (друкарського) тексту неприпустиме.

Якщо вбачаються підстави, що виконавець досліджуваного рукописного тексту намагався змінити свій почерк (писав лівою рукою, з іншим нахилом тощо), додатково відбираються зразки, виконані таким самим чином.

Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.

При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

При відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів.

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) слід указати на встановлені органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливі обставини виконання рукописного тексту, які могли вплинути на змінення ознак почерку (незвична поза або незвичний стан виконавця тощо).

Якщо є дані, що виконавцем є особа, у якої порушена координація рухів, про це також слід повідомити експерта. У разі виконання рукописного тексту особою похилого або старечого віку потрібно надати відомості про рік її народження і стан здоров`я на момент можливого виконання об`єкта почерку, що досліджується.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Суд приходить до наступного.

Відповідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України (ст. ст. 2, 81 ЦПК України).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2ст. 77 ЦПК України).

Статтею 76 ЦПК України передбачено що, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експерта.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходження, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом може бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (заява №61679/00) зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

За такого, проведення експертизи не є можливим без надання відповідних документів, які відповідач не надав.

У відповідності до приписів т. 107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи надає суд, який призначає експертизу. Експерт з власної ініціативи не має права збирати матеріали для проведення експертизи.

За ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності до приписів ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що дане клопотання про призначення експертизи підлягає залишенню без розгляду.

Дана позиція суду також узгоджується з постановою КЦС у складі ВС від 03.06.2022 року у справі № 318/89/18.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 103, 104, 106-109 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_4 , про призначення комплексної судової експертизи

за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в строки передбачені ст. ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя Н.П. Черенкова