н/п 2/490/3232/2020
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2022 року м. Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого Черенкової Н.П.,

при секретарі Павленко Т.Ю.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у приміщенні Центрального районного суду м. Миколаєва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики. На обґрунтування позову посилався на те, що 20 квітня 2016 року між ним та ОСОБА_2 укладений договір позики, за умовами якого він надав у борг відповідачу грошові кошти у сумі 400 000 доларів США, що складає 9432000 грн., у строк до 20.04.2017 року включно. Факт передання відповідачу коштів підтверджується договором позики та актом приймання грошових коштів. За умовами договору позики , відповідач зобов`язався сплатити позикодавцю грошову суму на підставі ст. 1050 ЦК України відповідно до приписів ст. 625 ЦК України у випадку неповернення у визначений в п. 1.2 договору усієї позиченої суми.

За такого, на дату подання позову 3% річних становлять 857 140, 27 грн., оскільки борг не повернутий.

Протоколом автоматизованого розподілу справи від 17.12.2019 року дана справа передана на розгляд судді Черенковій Н.П., та отримана останньою 23.12.2019 року.

На виконання приписів ст.ст. 27, 187 ЦПК України , судом витребувані дані щодо реєстрації місця проживання сторін.

26.05.2020 року судом отримана інформація щодо реєстрації відповідача у м. Києві.

Ухвалою від 26.05.2020року матеріали цивільної справи направлені за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва.

05.06.2020 року ОСОБА_1 подана апеляційна скарга на дану ухвалу.

Постановою Миколаївського апеляційного суду від 07.07.2020 року апеляційна скарга задоволена; ухвала скасована та справа направлена до суду для продовження розгляду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 28.07.2020 року дана справа передана судді Черенковій Н.П. та отримана 13.08.2020 року.

Ухвалою від 14.08.2020 року відкрито загальне позовне провадження , та у з`язку з надмірним навантаженням визначена дата підготовчого судового засідання на 28.10.2020 року.

27.10.2020 року від адвоката ОСОБА_2 - Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення підготовчого судового засідання, у зв`язку із здійсненням ним представництва інтересів по кримінальному провадженні у Приморському суді м. Одеси.

Справа слуханням відкладена на 03.12.2020 року.

Відповідач та його представник до судового засідання не з`явились, та слухання справи відкладено на 24.12.2020 року.

21.12.2020 року від позивача надійшла заява про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нежитлову будівлю , розташовану у АДРЕСА_1 , яка належить відповідачу на праві приватної власності.

Ухвалою суду від 23.12.2020 року у задоволенні заяви відмовлено.

04.12.2020 року від представника відповідача- адвоката Євтющенкова Д.О. надійшло клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 24.12.2020 року закрито підготовче судове засідання, та з урахуванням надмірного навантаження призначено судове засідання на 22.02.2021 року. При цьому, сторонам надана можливість подання усіх наявних доказів, що стосуються предмету доказування, письмові заперечення. У задоволенні клопотання адвоката Євтющенкова Д.О. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відмовлено, з посиланням на таке.

За приписами частини 7статті 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 року внесені зміни, зокрема, до Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно ч.1ст. 212 ЦПК Україниучасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

На підставі ч. 3ст. 212 ЦПК України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

На підставі ч. 4ст. 212 ЦПК Українипід час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає цивільну справу.

Відповідно ч.ч. 11, 12 ст. 212 ЦПК України, використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Зазначені норми права ,передбачаючи можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, висувають певні вимоги до технічних засобів і технологій, які мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, відео- та звукозапис, а також інформаційну безпеку відеоконференції.

Оскільки станом на день розгляду справи у суду відсутня технічна можливість забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та дотриманням при цьому вимог щодо інформаційної безпеки відеоконференції, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Євтющенкова Д.О. про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Виписане вище узгоджується з позицією, викладеною в ухвалі ВП ВС від 07.04.2020 року у справі № 910/22513/17 (12-5гс20).

Відповідно до ст. 189 ЦПК України, завданням підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог;визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

За ч. 2 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Строк проведення підготовчого провадження у даній справі закінчився.

Впорядку підготовчого провадження судом вивчені матеріали справи, з`ясовані всі фактичні обставини справи, які підлягають з`ясуванню під час судового розгляду.

У відповідності до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи наведене, предмет позову, строки розгляду справи, суд приходить до висновку, що підготовче судове засідання підлягає закриттю, а справа призначенню до розгляду по суті, встановивши порядок дослідження доказів у справі із вступного слова учасників справи, дослідження письмових доказів.

У зв`язку зі знаходженням судді на лікарняному, справу слуханням відкладено на 15.04.2021 року.

19.02.2021 року від адвоката Каланжова В.М., судом за № ЕП-1135 зареєстровано клопотання про призначення експертизи, яке, згідно ЦЗО не містить електронного підпису.

При цьому, адвокат посилається на наявність не вирішеного судом клопотання адвоката Євтющенкова Д.О. про призначення експертизи, яке направлено на електронну адресу суду 03.12.2020 року.

Між тим, згідно витягу з електроннної пошти Центрального районного суду 03.12.2020 року , надійшов супровідний лист про клопотання про призначення експертизи, однак даний файл не містить вказаного клопотання та додатків.( вказане підтверджується відповідними витягами, які долучені до матеріалів справи).

За змістом клопотання про призначення експертизи, адвокат повідомляє суд, що підставою ініціювання експертизи з боку відповідача є те, що він не пам`ятає, щоб підписував договір позики грошових коштів та акт передачі-приймання грошових коштів, а також, щоб отримував кошти.

Із-за неявки у судове засідання відповідача, слухання справи відкладено на 24.06.2021 року.

24.06.2021 року від адвоката Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, так як відповідач контактував з особою, яка хворіла коронавірусом, і має наміри здати тест, а оскільки відповідач повинен надати експериментальні зразки підпису, то його участь є обов`язковою.

Слухання справи відкладено на 02.07.2021 року.

01.07.2021 року від адвоката відповідача- Каланжова В.М. надійшло клопотання про зупинення провадження у справі на час хвороби відповідача, та надав результат позитивного тесту від 30.06.2021 року.

02.07.2021 року від адвоката позивача-Пугаченко С.Ю. надійшли заперечення проти призначення експертизи судом, виходячи з наступного.

У клопотанні відповідач просить провести експертизу у Київському науково-дослідному експертно-криміналітичному центрі МВС України, однак, справа слухається у м.Миколаєві, тому експертиза може бути проведена у Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі МВС України.

Окрім того,у відповідності до ЗУ « Про судову експертизу», методики проведення судових експертиз, експериментальні зразки почерку відповідача має відібрати суд, який розглядає справу та призначає експертизу, однак, ОСОБА_2 посилається на те, що він ці зразки надасть експертній установі у м. Києві, що є неприпустимим.

Окрім того, питання, які пропонуються адвокатом щодо визначення статі особи, що виконала підпис у договорі позики, та визначення групи за віком взагалі не відносяться до предмету позову .

Враховуючи зміст договору позики та акту передачі грошових коштів, на підставі приписів ст. 103 ЦПК України, пропонує поставити перед експертом інші питання, а саме: чи виконані підписи від імені ОСОБА_2 саме ним.

Клопотання задоволено частково, та слухання справи відкладено на 02.09.2021 року.

02.09.2021 року від адвоката Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, так як відповідач не може з`явитись до судового засідання.

У судове засідання 16.09.2021 року ні відповідач, ні його адвокат не з`явились.

При цьому, на електронну пошту 16.09.2021 року надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з находженням відповідача у Польщі, а адвокат зайнятий у іншому процесі.

Ухвалою суду від 16.09.2021 року визнано явку у судове засідання ОСОБА_2 обов`язковою на 04.10.2021 року.

При цьому судом зазначено наступне.

Згідно п.4 ч.5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації прав, передбачених законом.

Згідно ч.1 ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у судовому засіданні, якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи у її відсутності, дала особисті пояснення, викликати позивача або відповідача для дачі особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному і об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

З метою повного, всебічного і об`єктивного з`ясування обставин справи, суд вважав за необхідне відкласти розгляд справи та визнати обов`язковою явку відповідача до судового засідання для вирішення питання щодо призначення судової почеркознавчої експертизи в судовому засіданні.

Дана ухвала направлена належним чином відповідачу та наявне повідомлення про повернення за закінченням строку зберігання.

Відповідач та його адвокат не з`явились до судового засідання, в результаті чого слухання справи відкладено на 29.11.2021 року.

У зв`язку з находженням судді у нарадчій кімнаті у складі колегії суддів з розгляду кримінальної справи № 490/2405/18 за обвинуваченням осіб у скоєнні злочинів, передбачених, зокрема, ч.2 ст. 115, ч.4 ст. 187 КК України, слухання справи відкладено на 13.12.2021 року.

13.12.2021 року від адвоката Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, так як відповідач знаходиться за межами України та не може бути присутнім у судовому засіданні.

Слухання справи відкладено на 05.01.2022 року.

05.01.2022 року від адвоката Каланжова В.М. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, так як відповідач знаходиться за межами України, а він також не має можливості взяти участь у справі так як його дружина має народити дитину у період з 04.01-по 17 січня 2022 року.

Ухвалою суду від 05.01.2022 року визнано явку у судове засідання ОСОБА_2 обов`язковою у судове засідання 15.02.2022 року. При цьому, останнього попереджено за ч.1 ст. 44 ЦПК України, що учасники процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Повідомлено відповідача та його представника про наслідки повторної неявки до суду, передбачені ч.4 ст. 223 ЦПК України.

24.01.2022 року від ОСОБА_3 надійшла заява про вступ у справу в якості представника ОСОБА_2 з наданням ордеру серії ВН № 1111358 про надання безоплатної правової допомоги на підставі договору без номеру від 21.01.2022 року про надання ним правової допомоги ОСОБА_2 у всіх підприємствах та організаціях незалежно від форми власності, правоохоронних та судових органах.

15.02.2022 року за № ЕП 1142 надійшла заява ОСОБА_4 про припинення повноважень.

15.02.2022 року адвокатом Іванським А.Й. заявлено клопотання про відкладення справи для ознайомлення з матеріалами справи.

У зв`язку з відсутністю ордера на представлення інтересів відповідача у Центральному суді адвокатом Іванським А.Й., у судовому засіданні оголошена перерва до 17.02.2022 року.

Відповідачу виклик до суду не вручений у зв`язку з відсутністю за місцем проживання.

За приписами ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У судове засідання 17.02.2022 року відповідач та його представник не з`явились.

При цьому, 17.02.2022 року від ОСОБА_2 надійшла заява про відкладення розгляду справи, підписана 16.02.2022 року ОСОБА_3 , наступного змісту:

«Я, ОСОБА_2 за незалежних причин від мене причин, не можу з`явитися в судове засідання 17.02.2022 року. На сьогодні я перебуваю на території Республіки Польща. Про виклик до суду не було офіційно сповіщено. На підставі ч.5 ст. 128 ЦПК України, судова повістка повинна бути вручена таким чином, щоб було достатньо часу для явки в суд. У судовому засіданні моєму представнику було відмовлено у оголошенні перерви не менше ніж на місяць для ознайомлення з матеріалами справи та напрацювання правової позиції.»

При цьому надано клопотання про призначення комплексної судової експертизи.

Позивач та його представник до судового засідання не з`явились. Адвокатом Пугаченко С.Ю. надано клопотання про долучення до матеріалів справи оригіналу договору позики та акту передачі грошових коштів та розгляд справи у їх відсутності.

Виходячи з предмету спору та позиції відповідача щодо позову, суд вважав, що неявка представника відповідача та його представника в судове засідання не є перешкодою для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право кожного на розгляд його справи судом передбачено також п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч.1 ст.223 ЦПК України ,неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій ( ч.4 ст. 12 ЦПК України).

Згідно з положеннями ч.3ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому, під добросовісністю слід розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборону зловживання наданими правами.

Неявка в судове засідання відповідача . та його представника ,з врахуванням вищевикладеного є зловживанням своїми правами, запровадження карантину не є поважною причиною для цього ( КЦС/ВС у справі № 570/5535/17 від 31.08.2021).

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до частин першої та другої статті 223 ЦПК України , неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує сторони судового розгляду належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини ,право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії сторін ( в даному випадку відповідача),зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Згідно ч.4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів.

Оскільки позивач та його представник надали заяву про продовження розгляду справи за їх відсутності, то суд вважає можливим дане клопотання задовільнити.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 223 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Продовжити розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики у відсутності сторін.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.П. Черенкова