Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

за участю:

секретаря судових засідань Бокотей А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгороді в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ужгородської міської ради про визнання всіх прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування

в с т а н о в и в:

І. Стислий виклад позицій учасників справи

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла позовна заява від ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 (далі позивач-1), ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 (далі позивач-2) до Ужгородської міської ради , місцезнаходження: м.Ужгород, пл.Поштова, 3 (далі відповідач), у якому позивачі просять суд:

-визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 всі права та обов`язки забудовника щодо будівництва та реконструкції квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачі являються спадкоємцями ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказують на те, що ОСОБА_3 за життя набув квартиру АДРЕСА_3 . Квартира складалася з однієї кімнати житловою площею 21,0м.кв., А1- мансарда, All - незавершене будівництво 58% готовності прибудова та надбудова до квартири.

Означену квартиру ОСОБА_3 добудував квартиру до 100% готовності, однак не встиг увести її в експлуатацію. Будівнцтво проводилося з дотриманням вимог законодавства, що регулює містобудівну діяльність. Після смерті ОСОБА_3 інші спадкоємці, окрім позивачів відсутні.

За наведених обставин, на переконання позивачів, існують достатні підстави для визнання за ними всіх прав та обов`язків забудовника.

Відповідач правом на подання відзиву не скористався, що згідно з частиною 2 статті 191 ЦПК України не перешкоджає розгляду та вирішенню справи по суті за наявними матеріалами.

ІІ. Рух справи

Ухвалою від 10.10.2022 суддя залишив позовну заяву без руху.

Ухвалою від 18.10.2022 суддя прийняв позовну заяву та відкрив провадження у справі.

Ухвалою від 28.11.2022 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання позивачі не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення, від представника позивачів надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності.

У судове засідання відповідач явку уповноваженого представника не забезпечив, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подав.

ІІІ. Фактичні обставини справи

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

21.10.2011 між ОСОБА_4 як дарувальником та ОСОБА_3 як обдаровуваним укладено договір дарування №1573, на підставі якого останній набув у власність квартиру АДРЕСА_3 .

Відповідно до витягу КП «Бюро технічної інвентаризації м.Ужгорода» Ужгородської міської ради Закарпатської області №32002174 від 10.11.2011 ОСОБА_3 здійснено реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_4 .

Наявність у позивача права власності на зазначений об`єкт нерухомості підтверджується також інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №306259712 від 01.08.2022.

У матеріалах справи наявна декларація про початок виконання будівельних робіт від 22.10.2015 на проведення реконструкції квартири АДРЕСА_3 , зареєстрована в Управлінні Держархбудінспекції у Закарпатській області, якою підтверджується факт інформування контролюючого органу у сфері містобудування про початок здійснення будівельних робіт з реконструкції.

Зі змісту вказаної декларації слідує, що для будівництва використовується земельна ділянка за кадастровим №:10:001:0251. У свою чергу, згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно земельна ділянка за кадастровим №:10:001:0251 за адресою АДРЕСА_5 була об`єктом спільної сумісної власності та належала, у тому числі, ОСОБА_3 . Вказане підтверджується також витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №12037700 від 31.10.2013 та вищезгаданою інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Цільове призначення земельної ділянки: «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)».

Реконструкція з розширенням належної ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_4 та надбудовою мансардного поверху проводилася на підставі експертного звіту щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності та довговічності, підготовленого експертом Скорик Валентиною Петрівною. Відповідний звіт було затверджено директором філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Закарпатській області.

Як зазначено в декларації про початок будівельних робіт, загальна площа будівлі відповідно до проектної документації становить 82,10 кв.м., з них 48,40 кв.м. складають житлову площу.

У свою чергу, відповідно експлікації приміщень квартири АДРЕСА_4 у технічному паспорті №ТІ01: НОМЕР_3 , виготовленого станом на 09.08.2022, загальна площа об`єкта будівництва дорівнює 81,50 кв.м., з них 47,20 кв.м. складають житлову площу.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть № НОМЕР_4 від 30.09.2016.

Згідно з довідкою приватного нотаріуса Колотухи Л.С. за вих.№21/01-16 від 26.09.2022 «Про склад спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 » спадкоємцями ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Ужгороді Закарпатської області, що був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_6 та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є його діти: дочка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , частка якої у спадщині становить 1/2 (одну другу) частку та його син ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , частка якого у спадщині становить 1/2 (одну другу) частку. Мати спадкодавця - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та дружина спадкодавця - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , відмовились від прийняття спадщини на користь вищезазначених спадкоємців, дітей спадкодавця, в рівних частках кожному. Спадкова справа №02/2017 заведена нотаріусом 03.03.2017. Інші спадкоємці не зверталися, заповіт спадкодавець не залишав.

У листі приватного нотаріуса Колотухи Л.С. за вих.№23/01-16 від 28.09.2022 зазначено, що про неможливість видачі позивачам свідоцтва про право на спадщину на квартиру померлого ОСОБА_3 , позаяк спадкоємцями не подано документа про право власності на квартиру спадкодавця після завершення реконструкції квартири АДРЕСА_4 .

Виходячи з наявності підстав для визнання прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування, позивачі звернулися до суду з відповідним позовом.

IV. Позиція суду

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив із наступного.

Відповідно до положень частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з пунктом 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини.

Якщо об`єкт будівництва не був завершений спадкодавцем чи не був прийнятий в експлуатацію, або право власності не було за ним зареєстроване, то до складу спадщини входять усі належні спадкодавцеві як забудовнику права та обов`язки, а саме: право власності на будівельні матеріали та обладнання, які були використані спадкодавцем у процесі цього будівництва; право завершити будівництво (як правонаступник спадкодавця - замінений у порядку спадкування забудовник); право передати від свого імені для прийняття в експлуатацію завершений будівництвом об`єкт; право одержати на своє ім`я свідоцтво про право власності та зареєструвати право власності.

Таким чином, спадкоємці мають право звернутись до суду з позовом про визнання за ними майнових прав забудовника як таких, що входять до складу спадщини.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 01.04.2020 по справі №707/1803/16-ц (провадження № 61-1132св17).

Суд встановив, що будівельні роботи ОСОБА_3 (спадкодавець) здійснював на підставі декларації про початок будівельних робіт. Земельна ділянка,що використовувалася для будівництва належала, у тому числі, й спадкодавцю. В матеріалах справи відсутні дані про те, що задоволення позову може порушити права та інтереси інших осіб.

Слід зауважити, що розміри збудованого об`єкта, котрі відображені у технічному паспорті, частково не співпадають із відомостями щодо загальної та житлової площі, які вказані у експертному звіті щодо розгляду проектної документації та декларації про початок виконання будівельних робіт.

Разом із цим суд враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 04.05.2022 по справі №372/4235/19, за змістом якого незначні відхилення від проекту не можуть свідчити про втрату спадкоємцем прав забудовника.

Водночас суд звертає увагу, що правовий статус забудовника визначається комплексом як майнових, та і немайнових прав, а тому позовні вимоги про визнання за кожним із позивачів 1/2 частки прав та обов`язків забудовника є безпідставним, тому в цій частині позовні вимоги слід залишити без задоволення.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

V. Висновки за результатами розгляду

Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Підсумовуючи викладене, суд доходить до переконання про необхідність часткового задоволення позовних вимог.

VI. Судові витрати

Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь кожного із позивачів слід стягнути судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Керуючись статтями 12, 13, 18, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

позовні вимоги задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) всі права та обов`язки забудовника щодо будівництва та реконструкції квартири АДРЕСА_7 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовити повністю.

Стягнути з Ужгородської міської ради , місцезнаходження: м.Ужгород, пл.Поштова, 3 на користь ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 сплачений судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.

Стягнути з Ужгородської міської ради , місцезнаходження: м.Ужгород, пл.Поштова, 3 на користь ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 сплачений судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя В.Й. Данко