Провадження № 2/361/756/23
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 жовтня 2022 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді Радзівіл А.Г.
за участю секретаря Лелека В.А.
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , третя особа Київське квартирно-експлуатаційне управління про визнання рішення житлової комісії незаконним та його скасування, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:
У провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.
22 листопада 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 15 березня 2022 року.
Представником третьої особи до суду подано клопотання у якому він просив закрити провадження у справі позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , третя особа Київське квартирно-експлуатаційне управління про визнання рішення житлової комісії незаконним та його скасування, зобов`язання вчинити дії.
Вказане клопотання обґрунтовано тим, що обґрунтовуючи свою позовну заяву, позивач зазначає, що він відповідно до витягу із особової справи з 01.06.1994 року по 01.06.2020 рік проходив військову службу в Збройних Силах України. Відповідно до витягу із наказу командира НОМЕР_2 окремої бригади зв`язку Генерального штабу Збройних Сил України № 21-РС від 25.09.2020 року прапорщика ОСОБА_1 звільнено з військової служби у запас за підпунктом а (у зв`язку із закінченням строку контракту). Вислуга років у ЗС: календарна - 26 років, пільгова - 26 років 03 місяці. Відповідно до виписки із протоколу засідання житлової комісії військової частини НОМЕР_1 № 2 від 15.02.2016, позивач зарахований на квартирний облік у загальну чергу з 14.06.2021 року, а в списках першочерговиків (як учасник бойових дій) з 15.02.2016 року, складом сім`ї 4 особи.
Відповідно до витягу із протоколу засідання житлової комісії військової частини НОМЕР_1 № 3 від 16.09.2021 року позивача було знято з квартирного обліку при в/ч НОМЕР_1 на підставі п. 8, ст. 12 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців... з мотивів, що позивача звільнено в запас у зв`язку із закінченням строку контракту.
Згідно п. 5 витягу із наказу командира в/ч НОМЕР_1 №367 від 20.09.2021, прапорщика запасу ОСОБА_1 виключено з обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов на підставі витягу із наказу Командира 3 окремої бригади зв`язку Генерального Штабу Збройних Сил України № 21-РС від 25.05.2020. Позивач зазначає по тексту позовної заяви: Таким чином, оскільки вислуга позивача на військовій службі складає більше ніж 20 років, був зарахований на облік до 1 січня 2005 року, звільнений з військової служби у запас у зв`язку із закінченням строку контракту то житловій комісії відповідача відсутні правові підстави для зняття позивача і членів його сім`ї з квартирного обліку у військовій частині НОМЕР_1 .
Досліджуючи предмет позову, та мотиви його обґрунтування, в силу правових позицій Верховного Суду - необхідно зазначити, що даний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинен розглядатися за правилами адміністративної юрисдикції.
Велика Палата Верховного Суду у пункті 82 постанови від 08 червня 2022 року у справі № 362/643/21 (провадження № 14-32цс22) дійшла висновку, що спори щодо оскарження особами з числа військовослужбовців рішень, дій чи бездіяльності відомчих житлових (житлово-побутових, з контролю за розподілом житла) комісій є спорами з приводу проходження позивачами військової служби як різновиду служби публічної. Такі спори належать до юрисдикції адміністративних судів.
При таких обставинах у справі, яка розглядається, представник третьої особи зазначає, що зазначений спір є публічно-правовим та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки він виник щодо можливості реалізації позивачем права на соціальну гарантію, надану йому в силу особливого статусу військовослужбовця.
В судовому засіданні позивач заперечував проти задоволення заявленого клопотання.
Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, просили розгляд справи проводити у їх відсутності, просили вирішити питання щодо задоволення клопотання.
Суд, вивчивши клопотання, матеріали цивільної справи, дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що у листопаді 2021 року позивач звернувся до Броварського міськрайонного суду із вказаним позовом.
22 листопада 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області призначено підготовче судове засідання на 15 березня 2022 року.
Позивач у позові зазначає, що він відповідно до витягу із особової справи з 01.06.1994 року по 01.06.2020 рік проходив військову службу в Збройних Силах України.
Відповідно до витягу із наказу командира НОМЕР_2 окремої бригади зв`язку Генерального штабу Збройних Сил України № 21-РС від 25.09.2020 року прапорщика ОСОБА_1 звільнено з військової служби у запас за підпунктом а (у зв`язку із закінченням строку контракту). Вислуга років у ЗС: календарна - 26 років, пільгова - 26 років 03 місяці. Відповідно до виписки із протоколу засідання житлової комісії військової частини НОМЕР_1 № 2 від 15.02.2016, позивач зарахований на квартирний облік у загальну чергу з 14.06.2021 року, а в списках першочерговиків (як учасник бойових дій) з 15.02.2016 року, складом сім`ї 4 особи.
Відповідно до витягу із протоколу засідання житлової комісії військової частини НОМЕР_1 № 3 від 16.09.2021 року позивача було знято з квартирного обліку при в/ч НОМЕР_1 на підставі п. 8, ст. 12 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців... з мотивів, що позивача звільнено в запас у зв`язку із закінченням строку контракту.
Згідно п. 5 витягу із наказу командира в/ч НОМЕР_1 №367 від 20.09.2021 року, прапорщика запасу ОСОБА_1 виключено з обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов на підставі витягу із наказу командира НОМЕР_2 окремої бригади зв`язку Генерального Штабу Збройних Сил України № 21-РС від 25.05.2020 року.
06 червня 2018 року Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи справу № 752/5881/15-ц за позовом колишнього військовослужбовця про визнання протиправним та скасування рішення житлово-побутової комісії військового закладу про зняття з квартирного обліку та поновлення на квартирному обліку підтвердила обґрунтованість існуючої практики щодо належності подібних судових спорів за участю військовослужбовців до юрисдикції загальних судів.
Окрім того, у низці постанов у спорах, пов`язаних із реалізацією публічними службовцями державної гарантії отримання житла, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що такі спори суди мають розглядати за правилами цивільного судочинства, оскільки вони пов`язані із захистом порушених житлових прав позивачів (постанови від 18 квітня 2018 року у справі № 806/104/16, від 29 серпня 2018 року у справі № 488/1176/14-а, від 20 вересня 2018 року у справі № 815/2551/15, від 12 грудня 2018 року у справі № 685/1346/15-а, від 23 січня 2019 року у справі № 806/5217/15). Аналогічного висновку Велика Палата Верховного Суду дійшла і щодо юрисдикції суду у спорі про право на позачергове отримання житла у зв`язку з проходженням публічної служби, вказавши, що такий спір не є публічно-правовим, а тому його необхідно розглядати за правилами цивільного судочинства (постанова від 7 листопада 2018 року у справі № 358/460/16-ц).
Велика Палата зробила висновок, що спори щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, пов`язаних із реалізацією соціальних гарантій забезпечення військовослужбовців і членів їх сімей жилими приміщеннями, належать до юрисдикції адміністративних судів, оскільки стосуються проходження позивачами військової служби як різновиду служби публічної.
Консультативна рада європейських суддів у Висновку № 11 (2008) про якість судових рішень зазначила, що судді повинні послідовно застосовувати закон.
У справі Sunday Times v. United Kingdom Європейський суд вказав, що прописаний у Конвенції термін передбачено законом передбачає дотримання такого принципу права як принцип визначеності. ЄСПЛ стверджує, що термін передбачено законом має на увазі не лише писане право, як-то норми писаних законів, а й неписане, тобто усталені у суспільстві правила та моральні засади суспільства. До цих правил, які визначають сталість правозастосування, належить і судова практика. Конвенція вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба, з належною повнотою передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, що може спричинити певна дія (ЄСПЛ аналогічної позиції дотримується у справі Steel and others v. The United Kingdom).
Суд, при вирішенні клопотання про закриття провадження у справі враховує висновки Великої Палати Верховного Суду, проте звертає увагу на те, що провадження у справі було відкрито у листопаді 2021 року, тобто до прийняття постанови на яку посилається представник третьої особи, а тому вважає, що закриття провадження у цивільній справі поставить під загрозу сутність гарантованого Конвенцією права позивача на доступ до суду та на ефективний засіб юридичного захисту, оскільки порушить основний принцип правової визначеності.
Керуючись п. 1 ч.1 ст. 255 ЦПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання представника третьої особи ОСОБА_2 про закриття провадження у справі позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , третя особа Київське квартирно-експлуатаційне управління про визнання рішення житлової комісії незаконним та його скасування, зобов`язання вчинити дії, - відмовити.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановления до Київського апеляційного суду.
Учасник справи у разі постановлення ухвали за його відсутності має право оскаржити ухвалу в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.
Суддя А.Г. Радзівіл