ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9128/22
провадження № 2/753/5895/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Осіпенко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання - Сердюкової Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дарницького районного суду в міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в обґрунтування якого зазначила, що з 16 вересня 2017 року вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем, який зареєстрований Печерським районним в м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у міста Києві, актовий запис №2867. Від шлюбу спільних дітей не мають. Зазначає, що відносини з відповідачем поступово погіршувались, в результаті чого у неї з відповідачем зникло взаємопорозуміння, відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, почуття любові і взаємоповаги одне до одного втрачено, спільне господарство з відповідачем не ведуть, спору з приводу майна не існує. Будь-які спроби примиритись не дали бажаних результатів, оскільки у позивачки з відповідачем різні погляди на сімейне життя і зв`язки, подальше спільне проживання і збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивачки, у зв`язку з чим просить шлюб розірвати.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, до початку судового засідання від позивачки ОСОБА_1 надійшла заява, згідно з якою остання просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до початку розгляду справи по суті від відповідача надійшла до суду заява, згідно з якою він просив розглянути справу без його участі, позовні вимоги визнає, проти задоволення позову не заперечує.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 16 вересня 2017 року між позивачкою та відповідачем був зареєстрований шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 16 вересня 2017 року серії НОМЕР_1 , актовий запис №2867, виданого Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 7).

Від даного шлюбу подружжя дітей не має. Після одруження позивачка прізвище не змінювала.

На даний час відносини між сторонами поступово погіршувались, в результаті чого у позивачки з відповідачем зникло взаємопорозуміння, відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, почуття любові і взаємоповаги одне до одного втрачено, спільне господарство сторони не ведуть, спору з приводу майна між сторонами не існує. Будь-які спроби примиритись не дали бажаних результатів, оскільки у позивачки з відповідачем різні погляди на сімейне життя і зв`язки, подальше спільне проживання і збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивачки.

Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз чоловіка і жінки, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка і жінки. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Статтею 105 СК України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 СК України.

Дослідивши матеріали справи, приймаючи до уваги, що збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, шлюб існує формально, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Згідно із п. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

На підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 115 Сімейного Кодексу України, та керуючись ст.ст. 12, 80, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , зареєстрований 16 вересня 2017 року Печерським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2867.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Л.М. Осіпенко