Справа № 275/396/22
20 грудня 2022 року смт. Брусилів
Брусилівський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого - судді Миколайчука П.В.,
зі секретарем судових засідань - Довгаленко О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду смт. Брусилів цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,-
Позивач АТ КБ "Приватбанк" в особі представника Балагурак В.В. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення боргу кредитором спадкодавця за договором від 11.04.2011 в розмірі 6120,85 грн.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 11.04.2011 між АТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_4 було укладено кредитний договір б/н, згідно умов якого банк надав останній кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позичальник при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та Тарифами Банку складає між ним та Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві. При укладанні Договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України. Свої зобов`язання з передачі грошових коштів банк виконав шляхом відкриття рахунку та надання кредитних коштів. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла. Однак, в порушення норм закону та умов договору зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконувала, внаслідок чого станом на дату смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 її заборгованість перед банком складала 6120,85 грн., яка складається з наступного: 6120,85 грн. - заборгованості за тілом кредиту. Посилаючись на ч. 3 ст. 1268 ЦК України позивач вважає, що спадкоємцями померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 є ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 27.07.2021 на адресу відповідачів було направлено лист-претензію, в якому зазначено вимоги банку. На даний час відповідачами жодних дій виконано не було. В зв`язку з цим, позивач просив стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як спадкоємців ОСОБА_4 , на користь банку заборгованість у вказаному вище розмірі та сплачений судовий збір у розмірі 2481 грн.
Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 25.07.2022 у справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання. Також витребувано у приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Бородавка Б.Б. належним чином завірену копію спадкової справи, яка була відкрита після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ухвала суду виконана нотаріусом частково 23.09.2022.
Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 29.09.2022 витребувано з відділу "ЦНАП" Брусилівської селищної ради інформацію про осіб, чиє місце проживання було зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 станом на дату смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та з Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області - довідку про склад сім`ї, осіб, які проживали за адресою: АДРЕСА_1 станом на дату смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ухвала суду виконана 07.10.2022.
Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 10.10.2022 підготовче провадження закрито, справу призначеного до судового розгляду.
Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 21.11.2022 витребувано у приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Бородавка Б.Б. витяг зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту і спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ухвала суду виконана 25.11.2022.
В судове засідання представник позивача не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. В заявах, доданих до позову, просив здійснювати розгляд справи без його участі , не заперечив щодо ухвалення заочного рішення. Враховуючи вказане суд розглядає справу без участі представника АТ КБ «ПриватБанк».
Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належними чином в порядку ст.ст. 128-131 ЦПК України шляхом надсилання судових повісток на зареєстровану адресу проживання, оголошення на веб-сайті суду та виклик по номеру телефону, що міститься в матеріалах справи. Про причини неявки суд не повідомляли, клопотань про відкладення розгляду справи не подавали. Відзив на позовну заяву від відповідачів до суду не надходив.
На підставі ст. 280 ЦПК України та враховуючи те, що представник позивача проти ухвалення заочного рішення не заперечив, суд постановляє розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення по ній на підставі наявних у справі доказів.
У відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.
Дослідивши матеріали справи, на засадах змагальності та в межах позовних вимог, суд дійшов наступного висновку.
Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи та відповідні ним правовідносини.
З матеріалів справи вбачається, що 11.04.2011 року між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_4 укладений договір про надання банківських послуг шляхом підписання ОСОБА_4 заяви б/н про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, відповідно до умов якого позичальник отримав кредит в розмірі 300,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, у подальшому сума кредитного ліміту змінювалась 13 разів, максимальний розмір 9000 грн., востаннє - 07.10.2020 до розміру 0,00 грн. (а.с. 19, 17).
В довідці, виданій АТ КБ "ПриватБанк", зазначено, що на виконання укладеного між сторонами кредитного договору б/н ОСОБА_4 було видано шість кредитних карток, остання 13.02.2019 з терміном дії до 06/22 (а.с. 47).
Згідно виписки по рахунку та розрахунку заборгованості, ОСОБА_4 користувалася кредитними коштами за час дії договору, як знімала кошти, так і повертала їх (а.с.18).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 53).
Згідно розрахунку, наданого АТ КБ «Приватбанк», заборгованість ОСОБА_4 перед банком станом на день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 становила 6120,85 грн. та складається з заборгованості за тілом кредиту (а.с. 6-16).
Відповідно до копії листа приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Бородавка Б.Б. №40/01-16 від 03.08.2021 повідомлено, що спадкова справа на померлу ОСОБА_4 не заводилася (а.с. 56, 107).
21.09.2021 на адресу відповідачів позивачем було надіслано листи-претензії про сплату заборгованості позичальника ОСОБА_4 , яка складає 6120,85 грн. (а.с. 57-60).
Згідно довідок відділу "ЦНАП" Брусилівської селищної ради від 30.09.2022 № 3259 на день смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з нею в АДРЕСА_1 були зареєстровані та входили до складу її сім`ї: - чоловік ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3., донька ОСОБА_1 , брат чоловіка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4., ІНФОРМАЦІЯ_2., та онука ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5. (а.с. 123).
Згідно довідки (витягу з погосподарської книги) від 30.09.2022 № 3256 членами домогосподарства, що розташоване за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4., ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3., ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2., ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5. та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 125).
Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину, заповіти/спадкові договори) від 22.11.2022 № 70699192 та № 70699287, відповідна інформація щодо ОСОБА_4 відсутня.
Відповідно відповіді на запит суду, в АДРЕСА_1 зареєстрована ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказана ж особа за цими ж анкетними даними але за прізвищем « ОСОБА_1 » вказана як донька спадкодавця і в інших документах справи та копія її паспорту громадянина України додана до позову (а.с.78, 51, 123). Відтак суд вважає підтвердженим особу відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2., та зміну її прізвища на ОСОБА_1 , але за відсутності документа про зімну прізвища суд в рішенні зазначає обидва прізвища відповідачки.
Таким чином судом встановлено, що єдиними спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4 є її донька ОСОБА_1 та чоловік ОСОБА_2 , які постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 та протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не звернулася із заявою про відмову від прийняття спадщини, а тому вважаються такими, що прийняли спадщину.
Зобов`язання виникають з підстав, передбачених статтею 11 ЦК України, зокрема із договорів.
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (частина перша статті 530 ЦК України).
Відповідно до змісту статті 526 ЦК України зобов`язання повинно виконуватися належним чином згідно з умовами договору й вимогами ЦК України.
Згідно з приписами статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За правилом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (частина третя статті 1268 ЦК України).
Законодавством визначено, що у подібних випадках відбувається припинення одних правовідносин і виникнення інших, при цьому правовідносини за змістом і природою продовжують існувати за основними своїми характеристиками.
Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).
За змістом частини першої статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.
Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).
Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що відсутність у спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 свідоцтв про право на спадщину не може бути підставою для відмови у задоволенні вимог кредитора.
Оскільки після смерті боржника зобов`язання з повернення кредитних коштів входять до складу спадщини, не є такими, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, то підлягають застосуванню норми статті 1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї статті.
Згідно з частиною першою статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.
При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: - чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); - при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України.
Одним із основних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності сторін, закріплений у статтях 12,81 ЦПК України, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Ураховуючи предмет спору у зазначеній справі, до обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеного статтею 1282 ЦК України, звернення з вимогою до спадкоємців боржника, а до обов`язку спадкоємця позичальника, у разі заперечення проти заявлених вимог, належить обов`язок доведення розміру та вартості успадкованого ним майна. Таким чином, обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.
У постанові Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі № 640/6274/16-ц Верховний Суд зазначив, що враховуючи принцип змагальності цивільного процесу, який передбачав, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Тому висновки судів про відмову в позові з тих підстав, що позивачем не надано доказів, які підтверджують, яке саме майно одержано спадкоємцями у спадщину та яка вартість цього майна, суперечать вимогам процесуального закону, оскільки суди безпідставно поклали обов`язок доказування наведених обставин на сторону позивача.
У постанові від 18 вересня 2019 року справі № 336/7643/18 Верховний Суд дійшов висновку, що вирішуючи спір,суди не дослідили наявність обставин, якими банк обґрунтовував свої вимоги, зокрема, фактичне прийняття відповідачем спадщини у порядку, передбаченому частиною третьою статті 1268 ЦК України та правовий статус житла, у якому відповідач проживав разом із боржником на час відкриття спадщини. З урахуванням наведеного, суд касаційної інстанції визнав передчасними висновки судів попередніх інстанцій про недоведеність позивачем обставин, на які він посилався на обґрунтування своїх вимог та вказав, що суди фактично не розглянули позов про стягнення заборгованості кредитором спадкодавця, залишили спір невирішеним.
У справі № 306/2000/16-ц Верховний Суд зазначив, що при вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора необхідно з`ясувати коло спадкоємців, встановити належність спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартість отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.
У даному спорі розмір заборгованості ОСОБА_4 на час відкриття спадщини підтверджений відповідним її розрахунком, не спростованим відповідачами, довідками про видачу й перевипуск кредитних карток та про зміну кредитного ліміту, анкетою-заявою від 11.04.2011, підписаною ОСОБА_4 , заборгованість складається виключно з тіла кредиту, тобто фактично отриманих спадкодавцем коштів, які не були повернуті.
Судом встановлено наявність порушеного права позивача на повернення кредитних коштів, своєчасне звернення банку з вимогою до спадкоємців померлої ОСОБА_4 , факт прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як єдиними спадкоємцями за законом першої черги та за відсутності інших спадкоємців за законом чи заповітом.
Ураховуючи наведене, а також те, що відповідачі до суду не з`являлися, відзив на позов не надано, жодних доказів щодо вартості успадкованого майна суду відповідачами не надано, тобто жодним чином не спростовано доводи позивача щодо меж відповідальності спадкоємців за боргами спадкодавця, враховуючи загальний розмір заборгованості, а також те, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є єдиними спадкоємцями за законом, тобто належними відповідачами у даному спорі, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
При цьому, оскільки згідно ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є та за відсутності підстав для покладення на відповідачів-спадкоємців солідарної відповідальності, суд приходить до висновку про те, що розмір заборгованості перед позивачем в сумі 6120,85 грн підлягає стягненню з обох відповідачів в рівних долях, тобто по 3060,43 грн коп. з кожного.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позовні вимоги задоволені у повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача суму понесених судових витрат в розмірі 2481 грн. в рівних частках, тобто по 1240,50 грн з кожного відповідача.
Керуючись ст. 10, 12, 13, 76, 141, 200, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу кредитором спадкодавця - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" заборгованість у розмірі 6120 (шість тисяч сто двадцять) гривень 85 копійок в рівних частках, тобто по 3060 (три тисячі шістдесят) гривень 43 копійки з кожного відповідача
Стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" судові витрати в розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня в рівних частках, тобто по 1240 гривень (одна тисяча двісті сорок) гривень 50 копійок з кожного відповідача.
Заочне рішення може бути переглянуте Брусилівським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не будуть подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Реквізити учасників справи:
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_3 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_4 .
Суддя П.В. Миколайчук