С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
_________________________________________________________________________________________
Провадження 2/760/1788/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І . Вступна частина

16 серпня 2022 року в місті Києві

Солом`янський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Коробенка С.В.

за участю секретаря Семененко А.Д.

представника Відповідача-2 - Коваленка С.С.

розглянув у судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», Комунального концерну «Центр комунального сервісу» про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії.

ІІ. Описова частина

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» (КП «Київтеплоенерго») та Комунального концерну «Центр комунального сервісу» про визнання незаконними дій щодо нарахування плати за послуги з централізованого водопостачання гарячої води у розмірі 3745,59 гривень та зобов`язання здійснити перерахунок заборгованості на підставі показань засобів обліку гарячої води.

Позивачка зазначає, що вона є проживає разом з батьками в квартири АДРЕСА_1 , а отже є споживачем комунальних послуг, які надаються мешканцям вказаної квартири.

Позивачка вказує, що її квартира обладнана засобами обліку як гарячої, так і холодної води, особовий рахунок № НОМЕР_1 оформлений на її батька - ОСОБА_2 .

Водопостачання гарячої води в будинку здійснює КП «Київтеплоенерго», в тому числі здійснює нарахування плати за спожиту гарячу воду на підставі поданих показників, які обліковує Комунальний концерн «Центр комунального сервісу».

Позивачка зазначає, що в серпні 2020 року пройшов термін повірки лічильника, який проводиться раз у 4 роки. Про це Позивачці було невідомо, а Відповідачі завчасно також про це не повідомили.

У вересні 2020 Позивачка отримала рахунок на оплату гарячого водопостачання, в якому не було враховано надані нею показники, оскільки її лічильник було знято з обліку.

Лише після цього Позивачка, як вона зазначає, вона дізналася про те, що прийшов час повірки лічильника, звернулася до спеціалістів КК «Центр комунального сервісу» із відповідною заявою. Лише 10 листопада 2020 року уповноваженим представником Відповідача-2 були зняті старі лічильники, і в акті демонтажу (розпломбування) засобу обліку води для проведення заміни/встановлення заглушки №196515 від 10.11.2020 зафіксовані показники на момент зняття лічильників, а саме: лічильник холодного водопостачання та водовідведення, заводський номер №5036835 - показник 00618, та лічильник гарячого водопостачання та водовідведення, заводський номер 4811570 - показник 00151, та встановлені нові, які потім були опломбовані.

За час, поки здійснювалася заміна лічильників, мешканцям квартири, як зазначає Позивачка, було нараховано суму в розмірі 1650 гривень (за вересень 860 гривень, за жовтень 860 гривень).

Позивачка вказує, що вона зверталася до КК «Центр комунального сервісу» із заявою про здійснення перерахунку її заборгованості з урахуванням показників лічильників, проте їй було повідомлено, що у зв`язку з закінченням терміну повірки лічильників, їх показники не підлягають врахуванню, а заборгованість нарахована за середніми показниками спожитої гарячої води по будинку.

Натомість, Позивачка наполягає на тому, що відповідальність за своєчасність проведення періодичних повірок засобів вимірювальної техніки лежить на суб`єктах господарювання, що надають відповідні послуги.

Крім того, як зазначила ОСОБА_1 , 10 березня 2021 року нею було отримано рахунок за лютий 2021 року, в якому була виставлена сума за спожиту гарячу воду в розмірі 3745,59 гривень. При цьому, як вона стверджує, в лютому було спожито лише 2 кубічні метри гарячої води, тобто на суму 195,75 гривень. Натомість, за лютий було нараховано 1899,32 гривень. Як з`ясувалося, на підставі заяви одного з мешканців будинку, який подав свої показання лічильників за минулий час, було здійснено перерахунок всім мешканцям будинку, у яких не встановлено лічильників гарячого та холодного водопостачання. Тому, враховуючи, що Відповідач вважає, що в вересні-жовтні 2020 року у Позивача лічильників не було, їй також було нараховано додаткову заборгованість.

Такі дії Позивачка вважає протиправними, наполягаючи на тому, що не зважаючи на те, що строк повірки її лічильників закінчився, це не є підставою для неврахування їх показників за виключенням того випадку, якщо б було встановлено, що вони є несправні.

Відтак, ОСОБА_1 просить зобов`язати Відповідача здійснити перерахунок послуг з постачання гарячої води виходячи виключно з показників засобів обліку.

30 серпня 2021 року від Відповідача-2 надійшли письмові пояснення на позов, в яких наполягається на тому, що показання лічильників, строк повірки яких закінчився, не можуть братися до уваги, а тому нарахування заборгованості Позивачці було здійснене законно на підставі середній показників споживання в будинку. Тому у задоволенні позову представник просив відмовити.

26 грудня 2021 року до суду надійшов відзив КП «Київтеплоенерго», у якому Відповідач також заперечував проти позову.

04 січня 2022 року до суду надійшла відповідь Позивачки на відзив, а 24 січня 2022 року - заперечення КП «Київтеплоенерго» на відповідь на відзив.

У судовому засіданні Позивачка позов підтримала, наполягаючи на тому, що Відповідач не мав права знімати її лічильники з обліку, не зважаючи на те що строк їх повірки закінчився.

Представник Відповідача-2 проти позову заперечував.

Відповідач-1 свого представника до суду не направив, його неявка не перешкоджає розгляду справи.

ІІІ. Мотивувальна частина

Суд, заслухавши пояснення сторін, всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1ст. 13 ЦПК, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. ст. 81, 83 ЦПК, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

На підставі ст. 89 ЦПК, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрована та проживає в квартирі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , а тому є споживачем комунальних послуг.

З метою обліку обсягів постачання гарячої води у вказаній квартирі був встановлений прилад обліку із заводським номером 4811570, а на ім`я ОСОБА_2 відкритий особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Зі змісту пояснень сторін вбачається, що строк повірки вказаного лічильника в серпні 2020 року закінчився, і з вересня 2020 року з ініціативи Відповідачів його було знято з комерційного обліку, а плата за послугу централізованого гарячого водопостачання нараховувалася за середніми нормами споживання по будинку.

Так, матеріалами справи підтверджується, що у вересні та жовтні 2020 року на адресу ОСОБА_1 КП «Київтеплоенерго» та Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» направлялись рахунки на сплату послуг гарячого водопостачання в яких розрахунок вартості вказаних послуг проведений виходячи з нормативів (норм) споживання (за вересень на суму 857,52 гривень, за жовтень - 805,63 гривень, а.с. 44, 45).

Крім того, з розрахунку заборгованості, наданого Відповідачем, вбачається, що в лютому 2021 року було здійснене коригування заборгованості по особовому рахунку № НОМЕР_1 ( ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 ) та нараховано додатково суму заборгованості в розмірі 1899,30 гривень (а.с. 86). З пояснень Відповідачів встановлено, що зазначене коригування здійснене за період з 01.09.2020-31.12.2021 у зв`язку зі зміною кількості проживаючих у будинку.

Встановлено, що 17 листопада 2020 року в квартирі, де мешкає ОСОБА_1 , були встановлені нові лічильники та прийняті на комерційний облік, у зв`язку з чим подальші нарахування здійснювалися на підставі показань, переданих споживачем (а.с. 38).

Таким чином, предметом спору в даній справі є законність нарахування заборгованості за надані послуги з централізованого постачання гарячої води в період між закінченням строку повірки лічильника та датою встановлення та прийняття на комерційний облік нового лічильника (вересень та жовтень 2020 року) та подальше коригування цієї заборгованості до загальної суми в розмірі 3552,65 гривень.

Правовідносини, що виникли між сторонами врегульовані положеннями Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та постанови Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення».

У відповідності до ч. 4 ст. 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки.

У відповідності до п.п. 4 п. 32 Правил виконавець зобов`язаний контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж.

ОСОБА_1 є споживачем послуг з централізованого гарячого водопостачання, виконавцем яких є КП «Київтеплоенерго», тому саме Відповідач-1 несе відповідальність за своєчасну повірку засобу обліку води, встановленого у квартирі Позивачки, його обслуговування і ремонт.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 229/1539/17 (касаційне провадження № 61-27909сво18) та Верховним Судом у постановах:від 26 грудня 2019 року у справі № 522/17085/16-ц (провадження № 61-26756св18),від 20 листопада 2019 року у справі № 398/1581/18 (провадження № 61-44662св18),від 29 квітня 2020 року у справі № 521/6670/18 (провадження № 61-558св19), від 26 травня2020 року у справі № 229/3182/17 (провадження № 61-38506св18), від 03 червня 2020 року у справі № 233/4684/17 (провадження № 61-24665св18).

Суд погоджується з твердженням Позивачки про те, що Відповідач-1 своєчасно не повідомив про закінчення строку міжповіркового інтервалу приладу обліку (заводський номер 4811570), який встановлено в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , що в свою чергу свідчить про відсутність вини Позивача у порушенні строку проведення планової повірки лічильника.

Пунктами 8, 9 Правил передбачено, що у квартирі (будинку садибного типу) роботи з установлення засобів обліку води і теплової енергії (далі - квартирні засоби обліку) проводяться спеціалізованою організацією, виконавцем, виробником чи постачальником за рахунок коштів споживача. Квартирні засоби обліку беруться виконавцем на абонентський облік. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (утому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку проводяться за рахунок виконавця. Оплата послуг за показаннями засобів обліку води, встановлених у квартирі (будинку садибного типу), проводиться лише у разі здійснення обліку в усіх точках розбору холодної та гарячої води у квартирі (будинку садибного типу) незалежно від наявності засобів обліку на вводах у багатоквартирний будинок. Справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом п`ятим пункту 15 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку.

Відповідно до пункту 12 Правил № 630 плата за послуги нараховується згідно з показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії, а у разі його відсутності (несправності) за нормативами (нормами) споживання у таких випадках: у разі відсутності засобів обліку теплової енергії, встановлених у квартирі (будинку садибного типу); у разі несправності квартирних засобів обліку, що не підлягає усуненню, з моменту її виявлення; у разі відсутності у виконавця показань квартирних засобів обліку теплової енергії за розрахунковий період з подальшим перерахунком відповідно до пункту 18 цих Правил, яким визначено, що після отримання показань квартирних засобів обліку, якщо вони відрізняються від розрахованих за показаннями будинкових засобів обліку, виконавець здійснює коригування плати за надану послугу в наступному розрахунковому періоді шляхом зменшення або збільшення обсягів спожитої кожним споживачем послуги, що відображається в платіжному документі періоду, наступного за здійсненням коригування.

Оплата періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки, результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиту для побутових потреб електричну енергію і газ, комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду, здійснюється відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність». Виконавець не пізніше ніж за місяць до настання строку проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки або протягом трьох робочих днів з дня отримання відомостей про необхідність його ремонту інформує про це споживача шляхом надсилання повідомлення за формою згідно з додатком 1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення або в інший спосіб, що підтверджуватиме отримання його споживачем. Споживач забезпечує у зазначений в повідомленні строк доступ представника виконавця до засобу вимірювальної техніки (п.п. 6,7,8 Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 липня 2015 року № 474).

Аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що за наявності засобу обліку теплової енергії оплата за надані послуги здійснюється згідно з показаннями такого засобу, за винятком випадку виявлення його несправності, що не підлягає усуненню.

Тобто, підставою для нарахувань Відповідачем плати за послуги постачання гарячої води згідно норм споживання є виключно умова несправності лічильника, а за середньомісячними показаннями засобів обліку за попередні три місяці - виключно під час проведення його повірки спеціалізованою установою.

В справі немає доказів того, що демонтований в квартирі ОСОБА_1 10 листопада 2020 року лічильник гарячої води (заводський номер 4811570), замість якого встановлений новий прилад обліку (заводський номер 200598288), був несправним.

Відтак, нарахування заборгованості Позивачці в період з вересня по жовтень 2020 року за середніми нормами споживання, без врахування показників лічильника, є безпідставним.

Таким же чином, безпідставним є коригування заборгованості споживача за адресою: АДРЕСА_2 , в лютому 2021 року, оскільки воно було здійснене саме за період з вересня по жовтень 2020 року у зв`язку зі зміною середніх норм споживання гарячої води мешканцями будинку у вказаний період.

Згідно з п.п. 16 п. 32 Правил Виконавець зобов`язаний проводити перерахунок розміру плати за надання послуг у разі ненадання їх, надання не в повному обсязі, зниження якості, зокрема відхилення їх кількісних та/або якісних показників від затверджених нормативів (норм) споживання, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України та визначеному договором.

Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Здійснюючи правосуддя суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частина перша, другастатті 5 ЦПК України).

Правовий аналіз наведених положень ЦПК України, ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що обраний позивачем спосіб захисту своїх прав, а саме захист його прав як споживача та зобов`язання Відповідача, виконавця послуг з централізованого постачання гарячої води, вчинити певні дії, зокрема, провести перерахунок плати за вказану послугу, не суперечить положенням статті 16 ЦК України. Зокрема, в частиною другою указаної статті передбачено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Проаналізувавши обставини справи в їх сукупності суд зазначає що непроведення виконавцем періодичної повірки засобу обліку води не є підставою для неврахування його показників, оскільки забезпечення проведення повірки є обов`язком виконавця послуг і невиконання ним такого обов`язку не повинно мати негативних наслідків для споживача, тому приходить до переконання про наявність підстав для задоволення позовних вимог щодо зобов`язання проведення перерахунку заборгованості за постачання гарячої води за період вересень-жовтень 2020 року з урахуванням показань лічильника гарячої води, який був встановлений в квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , до його демонтажу 10 листопада 2020 року.

IV. Резолютивна частина

Керуючись ст. ст. 20, 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст. 17 Закону України «Про метрологію і метрологічну діяльність», ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 223, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд вирішив:

1.Позов задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» щодо нарахування плати за послугу з централізованого постачання гарячої води у розмірі 3552,65 гривень за період з вересня по жовтень 2020 року за адресою: АДРЕСА_2 (особовий рахунок НОМЕР_1 ).

Зобов`язати Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» здійснити перерахунок заборгованості з опалти вартості послуги з централізованого постачання гарячої води за період з вересня по жовтень 2020 року за адресою: АДРЕСА_2 (особовий рахунок НОМЕР_1 ) виходячи з показників квартирних засобів обліку гарячої води.

2.Стягнути з Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1816 гривень.

3.Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

4.Позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ;

Відповідач-1: Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»; адреса: м. Київ, пл. Івана Франка, 5; ;

Відповідач-2: Комунальний концерн «Центр комунального сервісу»; адреса: м. Київ, вул. Львівська, 57А; .

Суддя: