Справа № 405/2970/22
Провадження №2/405/432/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2022 року Ленінський районний суд м.Кіровограда у складі:

головуючого судді Іванової Л.А.

при секретарі Дризі Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кропивницький цивільну справу №405/2970/22 за позовом ОСОБА_1 до Кропивницької міської ради, Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визнання права власності на спадщину в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовом до відповідачів Кропивницької міської ради та Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, в якому (позові) просить: визнати за ним ( ОСОБА_1 ) право власності у порядку спадкування за законом на нерухоме майно в порядку спадкової трансмісії від ОСОБА_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке складається з домоволодіння: а саме: житловий будинок « Аа »: коридор - 4,45 кв.м., кухня 5,31 кв.м., кімната 12,76 кв.м., кімната - 7,12 кв.м, кімната - 8,46 кв.м, кімната 5,21 кв.м., загальною площею 43,34 кв.м., житловою площею 33,58 кв.м., та житловий будинок «Бб»: коридор 3,76 кв.м., кухня 3,44 кв.м., кімната 5,25 кв.м., кімната 13,25 кв.м., загальною площею 25,7 кв.м., житловою площею 18,5 кв.м., убиральня «З», огорожа № 1, хвіртка № 2, який розташований на земельній ділянці площею 1082,9 кв.м.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його двоюрідна тітка ОСОБА_2 ,та після смерті якої відкрилася спадщина на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , при цьому звернувшись до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Бондаренко А.В., з метою оформлення спадщини, йому було роз`яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом на нерухоме майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 є неможливим, оскільки ним (позивачем) не підтверджено факт належності спадкового майна спадкодавцю ОСОБА_2 , а також факт родинних відносин зі спадкодавцем та запропоновано звернутися до суду. Зазначив, що рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23 листопада 2021 року встановлений юридичний факт, за яким ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є його ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ) двоюрідною тіткою. З огляду на викладене та враховуючи, що ОСОБА_2 після смерті спадкодавців ОСОБА_4 та ОСОБА_5 фактично вступила у володіння спадковим майном, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , однак не зареєструвала своє право власності у встановленому законом порядку, в зв`язку з чим, на даний час він (позивач) позбавлений можливості оформити свої спадкові права на спадкове майно та змушений звернутися до суду за відновленням свого порушеного права.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01 липня 2022 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі, призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи.

Ухвалою суду від 08 вересня 2022 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Зазначено ухвалою також витребувано у приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградській області Бондаренко Алли В`ячеславівни копію спадкової справи №2/2021, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також витребувано у Кропивницькій міській державній нотаріальній конторі № 1 інформацію із Спадкового реєстру про зареєстровані заповіти, спадкові договори, спадкові справи та видані свідоцтва про право на спадщину, після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Ботнаренко І.Ю. (діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1042478 від 17 листопада 2022 року) в судове засідання подав заяву, яка зареєстрована в суді 17 листопада 2022 року за вх. № 22695 про розгляд справи без позивача та його, як представника позивача участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, зазначених в позові, просив позов задовольнити.

Представник відповідача Кропивницької міської ради в судове засідання не з`явився, при цьому в підготовче судове засідання подав заяву, яка зареєстрована судом 08 вересня 2022 року за вх. № 16358 про розгляд справи без участі представника Кропивницької міської ради, та, крім того, вказав, що заявлені позивачем позовні вимоги не порушують права та інтереси територіальної громади міста в особі Кропивницької міської ради.

Представник відповідача Управління комунальної власності Кропивницької міської ради в судове засідання не з`явився, в підготовче судове засідання подав клопотання, яке зареєстроване судом 08 вересня 2022 року за вх. № 16360 про розгляд справи без участі представника відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Враховуючи подані учасниками справи заяви, зваживши доводи, викладені в позові на обґрунтування позовних вимог, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, ґрунтуються на вимогах закону, що регулює спірні правовідносини, та є такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, в той час як стаття 16 ЦК України визначає, що способами захисту цивільних прав та інтересів, серед інших, є визнання права.

При цьому, судом встановлено та підтверджується фотокопією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Кіровоградським міськвідділом РАЦС м. Кіровограда УРСР, що ОСОБА_7 народилась ІНФОРМАЦІЯ_8 в м. Кіровограді, про що в книзі реєстрації актів про народження ІНФОРМАЦІЯ_8 , зроблено запис за № 68, її батьками в свідоцтві про народження зазначені: батько ОСОБА_8 , мати ОСОБА_7 .

ІНФОРМАЦІЯ_9 у ОСОБА_7 народилася донька ОСОБА_9 , батьком якої в свідоцтві про народження серії НОМЕР_2 , виданого 22.08.1956 року Кіровоградським міськ.бюро РАЦС, актовий запис № 548, зазначений ОСОБА_10 ..

Згідно з інформацією Подільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 16.05.2022 року № 1089-22.11-13, наданої адвокату Ботнаренко І.Ю. на адвокатський запит від 11.05.2022 року, ОСОБА_7 30 квітня 1949 року уклала шлюб з ОСОБА_11 , про що складено актовий запис № 681 та після державної реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_12 ».

У шлюбі ОСОБА_11 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_10 народилася донька ОСОБА_13 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , виданого 12 серпня 1950 року міським відділом ЗАГС м. Кіровограда, про що в книзі записів актів громадянського стану про народження зроблено відповідний актовий запис за № 1251.

Крім того, 23 квітня 1961 року ОСОБА_14 (старша донька ОСОБА_15 ) уклала шлюб з ОСОБА_16 , про що складено актовий запис № 526 та після державної реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_17 », що підтверджується інформацією Подільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 16.05.2022 року № 1089-22.11-13, наданої на адвокатський запит адвоката Ботнаренка І.Ю. від 11.05.2022 року.

Від шлюбу ОСОБА_16 та ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_11 народилася дитина - син ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданим міським ЗАГС м. Кіровограда 06 липня 1962 року, про що в книзі записів актів громадянського стану зроблено відповідний запис за № 1216.

Судом також встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до договору дарування від 20.12.1963 року, посвідченого Першою Кіровоградською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в реєстрі за № 3-1056, ОСОБА_8 та ОСОБА_7 подарували, а ОСОБА_6 та ОСОБА_18 прийняли у дар належні дарителям 17/50 частин домоволодіння, що знаходяться в АДРЕСА_1 , при цьому за зазначеним договором дарування в особисту власність обдарованої ОСОБА_6 переходить 9/50 частин домоволодіння; в особисту власність обдарованої ОСОБА_18 переходить 4/25 частин домоволодіння.

Зазначене речове право зареєстровано Кіровоградським міжміським бюро технічною інвентаризації 25.12.1963 року та записано в реєстрову книгу за № 4332/15 за ОСОБА_6 .

Крім того, відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 0 від 24 червня 2021 року, є наявною інформація про реєстрацію актового запису про шлюб, актовий запис зареєстровано у Реєстрі: 17 серпня 2011 року 11:46:45 за № 0 реєстратором Центральним відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, номер актового запису: 1887, дата складання: 28 жовтня 1972 року, орган державної реєстрації актів цивільного стану, що склав актовий запис: Центральний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, відомості про чоловіка: прізвище до державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_19 , прізвище після реєстрації шлюбу: ОСОБА_19 , власне ім`я, по батькові: ОСОБА_20 ; відомості про дружину: прізвище до державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_12 , прізвище після державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_19 , власне ім`я, по батькові: ОСОБА_21 . Крім того, є відомості про розірвання шлюбу, номер актового запису: 454; дата складання: 15 вересня 1977 року; орган державної реєстрації актів цивільного стану: Ленінський районний відділ РАЦС, на підтвердження чого позивачем також надано копію свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 .

В подальшому, ОСОБА_22 (молодша донька ОСОБА_15 ) 27 жовтня 1977 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_23 , про що свідчить свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_6 , виданого повторно 24 червня 2021 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), про що складено відповідний актовий запис за № 2265, та після державної реєстрації шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_19 » на « ОСОБА_24 ».

Судом також встановлено, що єдиною спадкоємицею після смерті ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_12 була її донька ОСОБА_6 . До складу спадкового майна входить 99/200 частини домоволодіння, що знаходиться в АДРЕСА_1 , що належало спадкодавцю згідно свідоцтва про право особистої власності , виданого Кіровоградським комунвідділом від 11 грудня 1963 року, свідоцтва про право на спадщину, виданого Першою Кіровоградською нотаріальною конторою 10 грудня 1967 року, зареєстрованого за № 2-9302 та зареєстрованих Кіровоградським міжміським бюро технічної інвентаризації 11 грудня 1963 року, 18 січня 1968 року під номером 4332/І, про що свідчить свідоцтво про право на спадщину від 30.01.1974 року, посвідченого Першою Кіровоградською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в реєстрі за № 1-849.

Зазначене речове право зареєстровано за ОСОБА_6 Кіровоградським міжміським бюро технічної інвентаризації 21 березня 1974 року та записано в реєстрову книгу № 15 за номером № 4332.

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6 , - померла, актовий запис про смерть № 2654 від 30.12.1987 року, що підтверджується інформацією Подільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 16.05.2022 року № 1089-22.11-13, наданою на адвокатський запит адвоката Ботнаренка І,Ю. від 11.05.2022 року.

Та після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина.

Із копії спадкової справи № 329 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_6 , наданої Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою № 1 за ухвалою суду від 08.09.2022 року, судом встановлено, що з заявою про прийняття спадщини за законом, яка зареєстрована під № 426, 21 червня 1988 року, та яка (спадщина) складається з жилого будинку та жилого флігелю з надвірними спорудами, що знаходяться в АДРЕСА_1 , після смерті спадкодавця ОСОБА_6 звернулися її доньки ОСОБА_18 та ОСОБА_2 .

Інші спадкоємці за даними спадкової справи, - відсутні.

Відповідно до ст. 553 ЦК Української РСР (в редакції Закону 1963 року чинного на час виникнення спадкових правовідносин) спадкоємець за законом або за заповітом вправі відмовитись від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. При цьому він може заявити, що відмовляється від спадщини на користь кого-небудь з інших спадкоємців, закликаних до спадкоємства за законом або за заповітом, а також на користь держави або окремих державних, кооперативних або інших громадських організацій. Наступне скасування спадкоємцем такої заяви не допускається. Вважається, що відмовився від спадщини також той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчать про прийняття спадщини (стаття 549 цього Кодексу).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 549 ЦК УРСР (в редакції Закону 1963 року) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Таким чином, спадкоємці за законом ОСОБА_18 та ОСОБА_2 прийняли спадщину, в порядку ч. 2 ст. 549 ЦК УРСР (в редакції Закону 1963 року), шляхом подання державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 та яка (спадщина) складається з жилого будинку та жилого флігелю з надвірними спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 , виданого 10 травня 2004 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського обласного управління юстиції, ОСОБА_18 померла ІНФОРМАЦІЯ_14 , актовий запис № 1345, та після її смерті відкрилася спадщина на належне їй за життя майно.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 12.12.2012 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1-846 (спадкова справа № 538/2012), посвідченого державним нотаріусом Першої кіровоградської державної нотаріальної контори Озерною О.П., на підставі заповіту, посвідченого 17 серпня 1990 року державним нотаріусом Першої Кіровоградської державної нотаріальної контори, за реєстровим № 3-2671, спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_18 , 1940 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_15 , є - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , при цьому, спадкове майно, на яке видано це свідоцтво, складається з 4/25 частини житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , що належав спадкодавцю на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Першої кіровоградської державної нотаріальної контори 20.12.1963 року, за реєстром № 3-1056 зареєстрованого Обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» 25.12.1963 року та записаного в реєстрову книгу за № 4332/15. За даними витягу № 36120665 з реєстру прав власності на нерухоме майно виданого обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» 05.11.2012 року, домоволодіння, частина якого спадкується має наступні характеристики: житловий будинок «Аа», матеріали стін - плити фібролітові, цегла; загальною площею 43,34 кв.м., житловою площею 33,58 кв.м.; житловий будинок «Бб», матеріали стін - шлакобетон, загальною площею 25,7 кв.м, житловою площею 18,5 кв.м має господарсько-побутові будівлі, що до нього прилягають: убиральня «З»; огорожа «N»; хвіртка «N1», розташоване па земельній ділянці площею 1082,9 кв.м. Вартість спадкового майна становить - 1538,4 грн. Згідно зі статтею 1299 Цивільного кодексу України право на спадщину підлягає державній реєстрації.

Судом також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_8 , виданим 26 лютого 2016 року міським відділом по державній реєстрації смертей Кіровоградського міського управління юстиції, про що складено відповідний актовий запис за № 586.

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 24.10.2022 року № 70402557, наданої Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою №1 Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Дніпро) вбачається, що за даними Спадкового реєстру, після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_16 за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня.

Так само, відсутня інформація у Спадковому реєстрі щодо заповітів/спадкових договорів спадкодавцем ОСОБА_5 (інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 70402500 від 24.10.2022 року).

При цьому, судом встановлено, що згідно з довідкою квартального комітету № 24 Подільського району м. Кропивницького від 27 травня 2022 року № 42, за адресою: АДРЕСА_1 на момент смерті ОСОБА_5 , разом з ним проживала ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, ОСОБА_2 , шляхом постійного проживання з спадкодавцем ОСОБА_5 на час відкриття спадщини вважається такою, що прийняла спадщину після його смерті, яка складається з 4/25 частини житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , однак, свої права як спадкоємця належним чином не оформила.

Крім того, суд зауважує, що ОСОБА_2 , подавши в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_6 , за положеннями ч. 2 ст. 549 ЦК УРСР (в редакції закону 1963 року), а так само після смерті спадкодавця ОСОБА_18 за положеннями ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР (в редакції Закону 1963 року), однак не зареєструвала в належний спосіб за собою право на спадкове майно та не отримала свідоцтва про право на спадщину за законом, визнається такою, що прийняла спадщину за законом належну спадкодавцям ОСОБА_6 та ОСОБА_18 .

Судом також встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_9 , виданого Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис за № 2760.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , та який відповідно до даних технічного паспорту, виготовленого 25.05.2022 року інженером з технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна ОСОБА_25 складається з житлового будинку літ «А», прибудови літ «а», житлового будинку літ. «Б», прибудови літ. «б», убиральні літ. «З», огорожі літ. «№ 1», хвіртки літ. «№2», розташований на земельній ділянці загальною площею 1082,90 кв.м.

Також судом встановлено, що після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Бондаренко А.В., 14.01.2021 року заведено спадкову справу 2/2021, з якої вбачається, що з заявою про прийняття спадщини, яка зареєстрована під № 2, 14 січня 2021 року звернувся ОСОБА_1 , який зазначив, що даною заявою він приймає всю спадщину за законом після смерті його двоюрідної татки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_17 , останнє місце проживання якої було: АДРЕСА_1 .

Інші спадкоємці за даними спадкової справи, - з заявами про прийняття спадщини не зверталися та відомості про них в матеріалах спадкової справи, - відсутні.

Окрім того, у спадковій справі відсутній заповіт та свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

При цьому, як вбачається з роз`яснення приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Бондаренко А.В. від 11.03.2021 року, за № 23/01-16, щодо можливості оформлення спадщини на нерухоме майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , наданого ОСОБА_1 на його усне звернення, у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують право власності спадкодавця на спадкове майно - житловий будинок з господарсько - побутовими будівлями під номером АДРЕСА_1 та документів, які підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем є неможливим видати свідоцтво про право на спадщину за законом на нерухоме майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 .

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23 листопада 2021 року, яке набрало законної сили 23 грудня 2021 року (справа № 405/4941/21), заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Кропивницька міська рада про встановлення факту родинних відносин - задоволено. Встановлено юридичний факт, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

При цьому, зазначеним рішенням встановлено, що у матері ОСОБА_2 - ОСОБА_15 , був рідний брат ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_18 , батьками якого в записі про народження № 2081 від 31.12.1926 року, зазначені: батько « ОСОБА_27 » та мати « ОСОБА_7 ».

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_10 , виданого міським РАЦС 17.04.1961 року, ІНФОРМАЦІЯ_19 народилася ОСОБА_28 , батьком якої в свідоцтві про народження зазначений ОСОБА_26 .

Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_11 від 30.06.1979 року ОСОБА_28 , 30 червня 1979 року уклала шлюб та після державної реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_29 ».

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_12 , виданого Кіровським р/в РАЦС м. Кіровограда 15.04.1961 року, матір`ю заявника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , записана ОСОБА_30 .

Згідно з ч.4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Зазначене підтверджує ту обставину, що позивач ОСОБА_1 , який є двоюрідним племінником спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , як спадкоємець за законом, прийнявши спадщину шляхом подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, не має можливості оформити свої спадкові права на спадкове майно - житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до Закону право власності спадкоємця на успадковане нерухоме майно посвідчується свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно, при цьому ч. 1 ст. 1297 ЦК України зобов`язує спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації, яка є публічною і здійснюється відповідним органом, який зобов`язаний надавати інформацію про реєстрацію та зареєстровані права в порядку, встановленому законом.

Як роз`яснив в п.6 Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ в постанові "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" №5 від 07 лютого 2014 року незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК), проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно (стаття 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"). Разом із тим суди повинні розмежовувати право на спадщину як майнове право (об`єкт спадкування) та виникнення права власності на спадкове майно як на об`єкт нерухомого майна.

При цьому, наприклад, спадкоємець має право звернутися із заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно (стаття 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Відповідно до ст. 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень" підставою для державної реєстрації права власності, серед іншого, є судове рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості (п. 9 ч. 1 ст. 27 Закону).

Згідно зі ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст.. 1258 ЦК України).

Частиною 1 статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Крім того, частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Спадкоємець має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

З огляду на викладене вище, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку щодо обґрунтованості та доведеності позовних вимог позивача ОСОБА_1 та їх (позовних вимог) задоволення, та визнання за ОСОБА_1 як спадкоємцем п`ятої черги за законом, права власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на нерухоме майно - домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке складається з житлового будинку «Аа»: коридор - 4,45 кв.м., кухня 5,31 кв.м., кімната 12,76 кв.м., кімната - 7,12 кв.м, кімната - 8,49 кв.м, кімната 5,21 кв.м., загальною площею 43,34 кв.м., житловою площею 33,58 кв.м., та житлового будинку «Бб»: коридор 3,76 кв.м., кухня 3,44 кв.м., кімната 5,25 кв.м., кімната 13,25 кв.м., загальною площею 25,7 кв.м., житловою площею 18,5 кв.м., убиральня «З», огорожа № 1, хвіртка № 2, яке розташовано на земельній ділянці площею 1 082, 9 кв.м.

Поряд з цим, суд звертає увагу позивача, що спадкування за правом представлення це такий порядок набуття права на спадкування за законом, при якому спадкоємці п`ятої черги включаються до складу першої, другої чи третьої черги замість спадкоємця, що помер до відкриття спадщини.

При спадкуванні за правом представлення діють всі правила спадкування за законом, включаючи черговість закликання до спадкування (стаття 1258 ЦК України).

За правом представлення спадкоємці (онуки, правнуки, прабаба, прадід, племінники спадкодавця, двоюрідні брати та сестри) спадкують ту частку спадщини, яка належала б їх відповідному родичу, якби він був живий.

Тобто це батько чи мати, дід чи баба, брат чи сестра спадкодавця, дядько чи тітка спадкодавця, що повинні були б успадковувати, але померли до відкриття спадщини. Основні засади спадкування за правом представлення: онуки (правнуки) спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, (бабі, дідові), якби вони були живими на момент відкриття спадщини; прабаба, прадід, спадкують ту частку спадщини, яка б належала за законом їхнім дітям (бабі, дідові спадкодавця), якби вони були живими на момент відкриття спадщини; племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім батькові, матері (братові або сестрі спадкодавця), якби вони були живими на момент відкриття спадщини; двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім батькові, матері (дядькові та тітці спадкодавця), якби вони були живими на момент відкриття спадщини. При спадкуванні за правом представлення кількома особами, частка померлого ділиться між ними порівну. Особи, які спадкують за правом представлення, не мають права спадкувати обов`язкову частку, яка належала їх померлому родичу (стаття 1241 ЦК України).

Таким чином, спадкова трансмісія - це перехід права на прийняття спадщини від померлого спадкоємця за заповітом або за законом, який не встиг реалізувати це право внаслідок своєї смерті, до його спадкоємців, тобто перехід права, а не виникнення права на спадкування після смерті першого спадкодавця.

З огляду на зазначене, суд вважає, що до спірних правовідносин неможливо застосувати порядок спадкування за правом представлення, оскільки для застосування такого виду спадкування необхідно, щоб на час відкриття спадщини не було в живих будь-кого із визначених в ст. 1266 ЦК України спадкоємців тієї черги, яка закликається до спадкування.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати по справі, які складаються з судового збору, та які понесені позивачем ОСОБА_1 , враховуючи заявлені позивачем предмет та підстави позову, залишити по фактично понесеним останнім.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.4, 5, 7, 10, 12, 13, ст.ст.77-80, 81, 95, 133, 141, 235, 258, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Кропивницької міської ради, Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визнання права власності на спадщину в порядку спадкування за законом, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_20 , РНОКПП НОМЕР_13 , в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на нерухоме майно - домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке складається з житлового будинку «Аа»: коридор - 4,45 кв.м., кухня 5,31 кв.м., кімната 12,76 кв.м., кімната - 7,12 кв.м, кімната - 8,49 кв.м, кімната 5,21 кв.м., загальною площею 43,34 кв.м., житловою площею 33,58 кв.м., та житлового будинку «Бб»: коридор 3,76 кв.м., кухня 3,44 кв.м., кімната 5,25 кв.м., кімната 13,25 кв.м., загальною площею 25,7 кв.м., житловою площею 18,5 кв.м., убиральня «З», огорожа № 1, хвіртка № 2, яке розташовано на земельній ділянці площею 1 082, 9 кв.м.

Судові витрати по справі вважати по фактично понесеним позивачем ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції, яким є Кропивницький апеляційний суд.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова