справа № 208/9818/21
№ провадження 2/208/221/22
РІШЕННЯ

Іменем України

05 грудня 2022 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Івченко Т.П.,

за участю: секретаря судового засідання Задьори В.І.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби (ДПС) України, в особі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «про припинення податкової застави, щодо майна, придбаного на прилюдних торгах»,-

встановив:

Стислий виклад позовних вимог.

У листопаді 2021 року до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області звернувся позивач ОСОБА_1 з позовною заявою до Державної податкової служби, в особі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «про припинення податкової застави щодо майна, придбаного на прилюдних торгах», в якій просив суд:

- припинити податкову заставу, накладену Головним управлінням Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на підставі Акту опису майна серія та номер 2 від 27.01.2016 року та Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 19527388 від 23.02.2015, номер запису про обтяження 8817843 (спеціальний розділ), на будівлю багатофункціонального рот значення з літнім майданчиком розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- стягнути з Державної податкової служби за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (, юридична адреса: 49005, область Дніпропетровська, місто Дніпро, вулиця Сімферопольська, будинок № 17 «А») на користь ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 копійок.

Позиція позивача.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач зазначає, що 27.11.2017 року старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Мурихіним С.В. складено Акт № 46186230/20 про реалізацію предмета іпотеки на підставі протоколу проведення електронних торгів № 296050 від 09.11.2017 року. Відповідно до вказаного акту відбулася реалізація предмету іпотеки - будівлі багатофункціонального призначення (літ. А-2), площею 629,4 кв.м., з літнім майданчиком (літ. І), площею 96 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ТОВ "Оксамит" () у виконавчому проваджені № 46186230 з примусового виконання наказу №30/904/231/2013 виданого 17.10.2014 року Господарським судом Дніпропетровської області про стягнення з ТОВ "Оксамит" на користь ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" заборгованості за кредитним договором №151307К21 від 05.04.2007 та Кредитним договором № 151311К6 від 22.03.2011.

Електроні торги з реалізації нерухомого майна, що належить боржнику товариству з обмеженою відповідальністю "Оксамит", проведені державним підприємством "СЕТАМ", місце проведення: https://setam.net.ua/, дата проведення 09.11.2017.

Згідно з протоколом проведення електронних торгів № 296050 від 09.11.2017, складеного державним підприємством "СЕТАМ", який здійснював примусову реалізацію майна, що належить ТОВ "Оксамит", електроні торги по лоту № 243280 відбулись, переможцем визначено позивача, ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_2 , якого визнано покупцем майна, що підлягало реалізації. Стартова ціна: 1533403,20 грн. Ціна продажу: 1533403,20 грн. Грошові кошти в повному обсязі в сумі 1456733,04 грн. надійшли на рахунок з обліку депозитних сум Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України 22.11.2017. Сума сплаченого гарантійного внеску склала 76670,16 грн. Розмір винагороди організатору торгів склав 76670,16 грн.

На підставі Акта № 46186230/20 від 27.11.2017 року про реалізацію предмета іпотеки та Розпорядження Кам`янського міського голови № 146-р від 13.04.2018 року «Про надання об`єкту нерухомого майна адреси: АДРЕСА_3 », приватним нотаріусом Кам`янського міського нотаріального округу Огневою Н.О. 15.05.2018 року позивачу видано свідоцтво та проведено державну реєстрацію права власності на зазначений об`єкт нерухомості за позивачем.

На виконання рішення засновників ТОВ «ВІКС 2021» () від 12.04.2021 року про порядок формування статутного капіталу Товариства на підставі акту приймання-передачі нерухомого майна від 17.06.2021 року позивачем було передано, а Товариством прийнято будівлю багатофункціонального призначення з літнім майданчиком, загальною площею 725,4 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 104 до статутного капіталу Товариства. 01.09.2021 року ТОВ «ВІКС 2021» звернулося до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради з заявою про державну реєстрацію права власності на зазначений об`єкт нерухомого майна.

З рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Александрук Ганни Вікторівни від 07.09.2021 року № 60221603 про відмову у державній реєстрації прав позивачу стало відомо про наявність в Державному реєстрі прав відомостей про обтяження будівлі по АДРЕСА_2 у вигляді податкової застави.

Відповідно до відомостей, що містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, що є невід`ємною частиною Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, запис про обтяження № 8817843 у вигляді податкової застави на об`єкт нерухомості за реєстраційним номером 26443997 внесений до Державного реєстру державним реєстратором Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області Бондаренко Олегом Вікторовичем, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 19527388 від 23.02.2015 року.

28.09.2021 року позивач звернувся до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з заявою про вилучення з Державного реєстру прав на нерухоме майно обтяження №8817843 у вигляді податкової застави на об`єкт нерухомості по АДРЕСА_2 . Листом № 78774/6/04-36-13-07-11 від 27.10.2021 року Головне управління ДПС у Дніпропетровській області позивачу відмовило у звільненні майна з-під податкової застави.

Перебування придбаного на електронних торгах нерухомого майна в податковій заставі порушує право власності позивача на це майно в частині права розпорядження ним, а Податковим кодексом України не передбачено право нового власника звільнити майно з податкової застави, як і подати відповідну заяву до державного реєстратора, тому позивач вимушений звернутися до суди з цим позовом для захисту своїх прав.

Позиція відповідача.

Представник Відповідача скористався своїм правом та подав до суду Відзив на позовну заяву в якому зазначив, що ознайомившись з доводами наведеними в позовній заяві ОСОБА_1 , Головне управління ДПС у Дніпропетровській області заперечує проти задоволення позовної заяви, надає відзив на позовну заяву та зазначає наступне: листом від 28.09.2021 р. б/н (вх. № 105029/6 від 28.09.2021) ОСОБА_1 звернувся до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з приводу вилучення з Державного реєстру прав на нерухоме майно обтяження №8817843 у вигляді податкової застави на об`єкт нерухомості по АДРЕСА_2 .

За результатами розгляду звернення листом від 27.10.2021 № 78774/6/04-36-13- 07-11 ОСОБА_1 повідомлено про відсутність підстав для звільнення з податкової застави вказаного майна з наступних причин.

У зв`язку з наявністю заборгованості по платежам в бюджет у ТОВ «Оксамит», , на підставі ст. 88 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №. 2755-VI, із змінами і доповненнями (далі по тексту Податковий кодекс) з метою забезпечення виконання платником податків ТОВ «Оксамит» своїх обов`язків, перед державою, в податкову заставу описано нерухоме майно боржника, а саме, - «Будівля багатофункціонального призначення з літнім майданчиком розташована за адресою АДРЕСА_2 , загальною площею 629.4 кв.м., реєстраційний номер 20348819».

На виконання вимог п. 89.8 ст. 89 Податкового кодексу, Закону України № 2654-ХІІ 02.10.1992 «Про заставу» податкову заставу зареєстровано 23.02.2015 у Державному реєстрі прав на нерухоме майно - номер запису про обтяження № 8817843.

Відповідно до п. 89.2 ст. 89 Податкового кодексу право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває у його власності у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу. Підпунктом 87.3.7 п. 87.3 ст. 87 Податкового кодексу визначено майно, на яке не поширюється податкова застава. Право податкової застави не поширюється на майно, що не може бути предметом застави відповідно вимог Закону України № 2654-ХІІ від 02.10.1992 «Про заставу» (далі - Закон № 2654). Серед обмежень предмета застави, визначених вимогами ст. 4 Закону № 2654, відсутні обмеження щодо опису нерухомого майна, навіть якщо воно є предметом декількох обтяжень (іпотеки). Пріоритет податкової застави визначено вимогами ст. 90 Податкового кодексу, ст. 18 Закону № 2654 та не обмежує в праві користуванням цим майном.

Таким чином, підстави для звільнення з податкової застави майна ТОВ «Оксамит», , а саме: Будівля багатофункціонального призначення з літнім майданчиком, розташована за адресою АДРЕСА_2 , загальною площею 629,4 кв.м., реєстраційний номер 20348819 у податкового органу відсутні.

Стосовно придбаного ОСОБА_1 , на електронних торгах з реалізації предмета іпотеки за іпотечним договором № 151310Z88 від 22.09.10 (іпотекодавець ТОВ «Оксамит») вказаного майна, яке є одночасно предметом декількох обтяжень, йому було повідомлено, що відповідно до вимог п. 51.6 ст.51 Закону України № 1404-УІП від 02.06.2016 «Про виконавче провадження» спори, що виникають під час виконавчого провадження, щодо звернення стягнення на заставне майно, вирішуються судом.

На пропозицію повідомити Головне управління ДПС у Дніпропетровській області про вжиті ним на виконання п.6 Рішення сесії Кам`янської міської ради від 30.03.2018 № 1029-23/VII «Про набуття (припинення) прав на землю» заходи щодо укладання договору (угоди) на користування земельною ділянкою, на якій розташована придбана у 2017 році нерухомість ОСОБА_1 не відповів.

Враховуючи наведене вважаємо, що законні підстави для звільнення з податкової застави вищезазначеного майна відсутні, тому просять суд відмовити в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про припинення податкової застави.

Процесуальні питання пов`язані з розглядом справи.

25.11.2021 року до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області звернувся позивач ОСОБА_1 з позовною заявою до Державної податкової служби, в особі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «про припинення податкової застави щодо майна, придбаного на прилюдних торгах».

25.11.2021 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано в провадження судді Івченко Т.П.

25.11.2021 року Ухвалою судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Івченко Т.П. по справі відкрито провадження, по справі встановлено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та справу призначено в підготовче судове засідання.

20.04.2022 року Відповідач скориставшись своїм правом через канцелярію суду надіслав Відзив на позовну заяву разом з доданими до нього документами.

09.06.2022 року на офіційну електронну адресу суду надійшла заява від представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Алілуєва Д,Ю. про проведення підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції.

14.06.2022 року Ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська заяву задоволено та надано можливість представнику позивача адвокату Алілуєву Д.Ю. брати участь у підготовчому засіданні 23.06.2022 року об 11.15 год. в режимі відеоконференції.

23.06.2022 року Ухвалою судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська по справі підготовче провадження по справі закрито та справу призначено до судового розгляду.

24.06.2022 року Відповідач ГУ ДПС у Дніпропетровській області через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи в режимі віделконференції.

25.11.2022 року на офіційну електронну адресу суду надійшла заява від представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Алілуєва Д,Ю. про проведення судового засідання без його участі, та без участі позивача на підставі долучених до матеріалів справи доказів наполягав на задоволенні позовних вимог у повному обсязі, не заперечував проти прийняття рішення.

Представник відповідача про час, місце та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, але в судове засідання не з`явився, обставини своїй відсутності суду не повідомив, суд прийшов висновку про розгляд справи без участі сторін на підставі наданих доказів.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини встановлені судом.

Як вбачається з матеріалів справи, 09.11.2017 року були проведені Електроні торги з реалізації нерухомого майна, що належить боржнику товариству з обмеженою відповідальністю "Оксамит", державним підприємством "СЕТАМ", місце проведення: https://setam.net.ua/.

Згідно з протоколом проведення електронних торгів № 296050 від 09.11.2017, складеного державним підприємством "СЕТАМ", який здійснював примусову реалізацію майна, що належить ТОВ "Оксамит", електроні торги по лоту № 243280 відбулись, переможцем визначено позивача, ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_2 , якого визнано покупцем майна, що підлягало реалізації. Стартова ціна: 1533403,20 грн. Ціна продажу: 1533403,20 грн. Грошові кошти в повному обсязі в сумі 1456733,04 грн. надійшли на рахунок з обліку депозитних сум Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України 22.11.2017. Сума сплаченого гарантійного внеску склала 76670,16 грн. Розмір винагороди організатору торгів склав 76670,16 грн.

В судовому засіданні встановлено, що державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Мурихіним С.В. 27.11.2017 року складено Акт № 46186230/20 про реалізацію предмета іпотеки на підставі протоколу проведення електронних торгів № 296050 від 09.11.2017 року.

Судом встановлено, що відповідно до вказаного акту № 46186230/20 відбулася реалізація предмету іпотеки - будівлі багатофункціонального призначення (літ. А-2), площею 629,4 кв.м., з літнім майданчиком (літ. І), площею 96 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ТОВ "Оксамит" () у виконавчому проваджені № 46186230 з примусового виконання наказу № 30/904/231/2013 виданого 17.10.2014 року Господарським судом Дніпропетровської області про стягнення з ТОВ "Оксамит" на користь ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" заборгованості за кредитним договором №151307К21 від 05.04.2007 та Кредитним договором № 151311К6 від 22.03.2011.

На підставі Акта № 46186230/20 від 27.11.2017 року про реалізацію предмета іпотеки та Розпорядження Кам`янського міського голови № 146-р від 13.04.2018 року «Про надання об`єкту нерухомого майна адреси: АДРЕСА_3 », приватним нотаріусом Кам`янського міського нотаріального округу Огневою Н.О. 15.05.2018 року позивачу видано свідоцтво та проведено державну реєстрацію права власності на зазначений об`єкт нерухомості за позивачем.

На виконання рішення засновників ТОВ «ВІКС 2021» () від 12.04.2021 року про порядок формування статутного капіталу Товариства на підставі акту приймання-передачі нерухомого майна від 17.06.2021 року позивачем було передано, а Товариством прийнято будівлю багатофункціонального призначення з літнім майданчиком, загальною площею 725,4 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 104 до статутного капіталу Товариства.

ТОВ «ВІКС 2021» звернулося 01.09.2021 року до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради з заявою про державну реєстрацію права власності на зазначений об`єкт нерухомого майна.

Як вбачається з рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Александрук Ганни Вікторівни від 07.09.2021 року № 60221603 Позивачу було відмовлено у державній реєстрації прав у зв`язку з тим, що в Державному реєстрі прав відомостей про обтяження будівлі по АДРЕСА_2 є обтяження у вигляді податкової застави.

Відповідно до відомостей, що містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, що є невід`ємною частиною Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, запис про обтяження № 8817843 у вигляді податкової застави на об`єкт нерухомості за реєстраційним номером 26443997 внесений до Державного реєстру державним реєстратором Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області Бондаренко Олегом Вікторовичем, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 19527388 від 23.02.2015 року.

28.09.2021 року позивач звернувся до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з заявою про вилучення з Державного реєстру прав на нерухоме майно обтяження №8817843 у вигляді податкової застави на об`єкт нерухомості по АДРЕСА_2 .

З Листа № 78774/6/04-36-13-07-11 від 27.10.2021 року вбачається, що Головне управління ДПС у Дніпропетровській області позивачу відмовило у звільненні майна з-під податкової застави.

Правові норми законодавства застосовані судом, висновки та мотиви прийнятого рішення.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.

Оскільки перебування придбаного на електронних торгах нерухомого майна в податковій заставі порушує право власності позивача на це майно в частині права розпорядження ним, а Податковим кодексом України не передбачено право нового власника звільнити майно з податкової застави, як і подати відповідну заяву до державного реєстратора, позивач звернувся до суду із даним позовом.

За таких обставин спір між сторонами виник з приводу захисту права власності і регулюється нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК), Податкового кодексу України (далі ПК) тощо.

Відповідно до пп. 14.1.155 п. 14.1 ст. 14 ПК податкова застава - спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Податкова застава виникає на підставах, встановлених цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.

Пунктом 87.2 статті 87 ПК передбачено, що джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Згідно з п. 88.1 ст. 88 ПК з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Відповідно до п. 89.1 ст. 89 ПК право податкової застави виникає: у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу; у випадку, визначеному в п. 100.11 ст. 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань.

З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому (п. 89.2).

Згідно з п. 89.3 ст. 89 ПК майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що предметом податкової застави є майно виключно боржника-платника податків.

Таким чином, оскільки позивач не є боржником, та враховуючи те, що звернення стягнення на податкову заставу можливе лише на майно платника-боржника, до правовідносин, що склалися між сторонами, не можуть застосовуватись норми Податкового кодексу України в частині питання податкової застави.

Згідно п. 93.1 ст. 93 ПК майно платника податків звільняється з податкової застави з дня: отримання контролюючим органом підтвердження повного погашення суми податкового боргу в установленому законодавством порядку; визнання податкового боргу безнадійним; набрання законної сили відповідним рішенням суду про припинення податкової застави у межах процедур, визначених законодавством з питань банкрутства; отримання платником податків рішення відповідного органу про визнання протиправними та/або скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання або його частини (пені та штрафних санкцій) внаслідок проведення процедури адміністративного або судового оскарження.

Підставою для звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів є відповідний документ, що засвідчує закінчення будь-якої з подій, визначених пп. 93.1.1-93.1.5 п. 93.1 цієї статті (пункт 93.2).

Пунктом 93.4 статті 93 ПК встановлено, що у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 цього Кодексу таке майно звільняється з податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання контролюючим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу.

Із аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їхнього проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, тобто є правочином.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від ' 1018 у справі № 910/856/17.

Враховуючи той факт, що на час розгляду справи майно реалізовано і право власності на це майно набув позивач на підставі правочину (придбане на електронних торгах), то має місце спір про право цієї особи, оскільки наслідки вирішення такого спору судом безпосередньо впливають на зміст та стан його речового права на спірне майно.

За приписами статей 15, 16 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За змістом статті 319 цього Кодексу власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

За змістом ч. 1 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Відповідно до пунктів 7, 8 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, визначено, що не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю всі арешти та заборони, накладені органами державної виконавчої служби (приватними виконавцями), з такого майна знімаються виконавцем (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Копії постанови виконавця про зняття арешту з реалізованого майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення переможцю та відповідному органу (установі) для зняття арешту.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач придбав на електронних торгах нерухоме майно у вигляді будівлі багатофункціонального призначення. Докази на підтвердження оспорення та скасування в судовому порядку процедури електронних торгів сторонами до матеріалів справи не надані, а відтак їх результати є дійсними.

За змістом ст. 391 ЦК власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

У розумінні приписів наведеної норми право власності може бути також порушене без вилучення майна у власника. Власник у цьому випадку має право вимагати захисту свого права і від особи, яка перешкоджає його користуванню та розпорядженню своїм майном, тобто може звертатися до суду з негаторним позовом.

Звернутися з негаторним позовом може власник або титульний володілець, у якого знаходиться річ, щодо якої відповідач ускладнює здійснення повноважень користування або розпорядження, а відповідачем - лише та особа, яка перешкоджає позивачеві у здійсненні його законного права користування чи розпорядження річчю.

Отже, підставою для подання негаторного позову є вчинення третьою особою перешкод власнику в реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Однією з умов подання такого позову є триваючий характер правопорушення і наявність його в момент подання позову. Характерною ознакою негаторного позову є протиправне вчинення перешкод власникові у реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 у справі № 924/1220/17.

Таким чином, власник має право за своєю волею визначати фактичну та юридичну долю речі. Ураховуючи, що позивачка є власником майна, яке знаходиться у податковій заставі з відміткою заборони його відчуження і такі обставини мають триваючий характер, вони перешкоджають позивачці за своїм розсудом розпоряджатися власним майном.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Крім того, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до статті 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту), кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому як ефективний спосіб слід розуміти такий, що приводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Позивач просить усунути перешкоди у здійсненні ним права розпорядження на належне йому на праві власності нерухоме майно шляхом скасування податкової застави, що відповідає засадам належного способу захисту порушеного права, оскільки власник майна має право вимагати усунення перешкод у праві розпорядження своїм майном.

По обставинах справи судом встановлено, що реалізоване на електронних торгах на користь позивача нерухоме майно знаходиться у податковій заставі у зв`язку із наявністю податкового боргу у ТОВ «Оксамит», якому це майно належало до торгів. В той же час, станом на момент звернення до суду із даним позовом та розгляду цієї справи судом, саме позивач ОСОБА_1 є власником такого майна, придбавши його на електронних торгах.

Таким чином, виходячи із системного аналізу норм Цивільного кодексу, Закону України «Про виконавче провадження», особа, що придбала майно на електронних торгах, є добросовісним набувачем такого майна і стає його власником, а це майно звільняється від арештів та заборон (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову).

Враховуючи вищезазначене, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд виходить з положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України, згідно якої судовий збір покладається на відповідача у разі задоволення позовних вимог, а тому підлягає стягненню з Державної податкової служби (ДПС) України за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (, юридична адреса: 49005, область Дніпропетровська, місто Дніпро, вулиця Сімферопольська, будинок № 17 «А») на користь ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 копійок.

Керуючись вимогами ст.ст. 10, 76, 141, 259, 260, 263-265 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Державної податкової служби (ДПС) України, в особі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «про припинення податкової застави, щодо майна, придбаного на прилюдних торгах» - задовольнити повністю.

Припинити податкову заставу, накладену Головним управлінням Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на підставі Акту опису майна серія та номер 2 від 27.01.2016 року та Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 19527388 від 23.02.2015, номер запису про обтяження 8817843 (спеціальний розділ), на будівлю багатофункціонального рот значення з літнім майданчиком розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Стягнути з Державної податкової служби (ДПС) України за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (, юридична адреса: 49005, область Дніпропетровська, місто Дніпро, вулиця Сімферопольська, будинок № 17 «А») на користь ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, безпосередньо до суду апеляційної інстанції Дніпровського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://zv.dp.court.gov.ua.

Повний текст рішення був складений у строк передбачений ч. 6 ст. 259 ЦПК України.

Сторони по справі:

позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ;

відповідач Державна податкова служба, , юридична адреса: 04053, місто Київ, Львівська площа, будинок № 8,

в особі відокремленого підрозділу: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, , юридична адреса: 49005, область Дніпропетровська, місто Дніпро, вулиця Сімферопольська, будинок № 17 «А».

Суддя Івченко Т. П.