Справа № 206/5866/21
Провадження № 2/206/323/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2022Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Малихіної В.В.,

при секретареві Мороз В.С.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Дніпро в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до ст. 247 ЦПК України матеріали цивільної справи за позовом акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення,

ВСТАНОВИВ:

23 грудня 2021 року позивач звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення.

Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 24 грудня 2021 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 21 січня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судове засідання, яке було призначено на 14 лютого 2022 року представник позивача не з`явився, надав заяву про відкладення розгляду справи. Розгляд судового засідання був відкладений на 01.03.2022.

В судове засідання, яке було призначено на 01 березня 2022 року представник позивача також не з`явився, на адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Розгляд судового засідання був відкладений на 11.03.2022.

В судове засідання, яке відбулось 11 березня 2022 року представник позивача не з`явився, надав заяву про відкладення розгляду справи. Розгляд судового засідання був відкладений на 06.04.2022.

В судове засідання, яке відбулось 06 квітня 2022 року представник позивача не з`явився, причини неявки суду невідомі. Розгляд судового засідання був відкладений на 04.05.2022.

В судове засідання, яке відбулось 04 травня 2022 року представник позивача не з`явився, причини неявки суду невідомі. Розгляд судового засідання був відкладений на 19.05.2022.

В судове засідання, яке відбулось 19 травня 2022 року представник позивача не з`явився, надав заяву про відкладення розгляду справи. Розгляд судового засідання був відкладений на 24.06.2022.

В судове засідання, яке відбулось 24 червня 2022 року представник позивача також не з`явився. Про дату та час судового засідання позивач був повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку SMS. Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Вислухавши клопотання відповідача, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За приписами ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В силу ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.97 та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання позивачем наданими їй правами та обов`язками.

У відповідності до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 червня 2021 року по справі справа № 227/2751/19 (провадження № 61-16065св20) зазначено, що: «процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. […] У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01.12.2021 р. в справі № 357/5928/20, від 29.11.2021 р. в справі № 552/6333/19.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, представник позивача не з`являвся в судові засідання, які відбулись 14.02.2022, 01.03.2022, 11.03.2022, 06.04.2022, 04.05.2022, 19.05.2022 та 24.06.2022, про дату та час судових засідань був повідомлений належним чином, про що свідчать клопотання про відкладення вказаних судових засідань.

На підставі викладеного, враховуючи той факт, що представник позивача сім раз поспіль не з`явився в судові засідання, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, також, приймаючи до уваги те, що між сторонами є суттєві суперечності з приводу позовних вимог, з урахуванням того, що неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 44, 131, 223, 257-260, 353-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення- залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя В.В. Малихіна