справа № 462/6138/22
УХВАЛА

06 грудня 2022 року Залізничний районний суд м.Львова в складі:

головуючого судді Колодяжного С.Ю.

з участю секретаря судового засідання Обертас Н.М.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

провівши в приміщенні суду у м.Львові підготовче засідання у цивільній справі за позовомОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , Другої Львівської державної нотаріальної контори, треті особи Четверта Львівська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Дячук Олександр Анатолійович, про визнання недійсними заповіту, свідоцтва про право на спадщину за заповітом, скасування свідоцтва про право власності на квартиру, визнання права власності в порядку спадкування та витребування майна з чужого незаконного володіння,

встановив:

ОСОБА_4 через свого представника 01.04.2021 року звернувся в Залізничний районний суд м. Львова з даним позовом і, уточнивши за таким вимоги 17.10.2022 року, просить визнати недійсним заповіт, укладений від імені ОСОБА_7 , посвідчений Білецькою сільською радою народних депутатів Перемишлянського району Львівської області 23.12.1996 року, зареєстрованого у реєстрі за № 17, в якому спадкоємцем зазначена ОСОБА_5 , визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом, посвідчене державним нотаріусом Другої Львівської державної нотаріальної контори 27.03.2010 року, зареєстроване в реєстрі за № 3-402, видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скасувати реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 Ганявіної ОСОБА_8 , здійснену на підставі договору дарування вказаної квартири за №198 від 08.02.2022 року, визнати за ОСОБА_4 право власності у порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 30,9 кв.м., витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_9 на користь ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 16.04.2021 року відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження. На даний час у зв`язку із залученням співвідповідача ОСОБА_2 і заявленням нею клопотання в порядку ч.4 ст.51 ЦПК України про розгляд справи спочатку судом здійснюється підготовче провадження у справі.

10.11.2022 року представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Орищин О.А. подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_4 про визнання шлябу між ОСОБА_4 та ОСОБА_10 , зареєстрованого 27.10.2017 року в Бутинській сільській раді Сокальського району Львівської області, та анулювання актового запису про шлюб за № 05 від 27.10.2017 року.

В судовому засіданні 06.12.2022 року відповідач ОСОБА_11 і її представник адвокат Орищин О.А. просили прийняти до спільного розгляду зустрічний позов про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису про шлюб з первісним позовом ОСОБА_4 про визнання недійсними заповіту, свідоцтва про право на спадщину за заповітом, скасування свідоцтва про право власності на квартиру, визнання права власності в порядку спадкування та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Представник позивача адвокат Костишена В.Л. в судовому засіданні заперечила проти прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним, покликаючись на недоцільність їх спільного розгляду та недоведеність зустрічності заявлених за зустрічним позовом вимог до первісних вимог ОСОБА_4 .

Заслухавши доводи сторін, перевіривши матеріали цивільної справи та матеріали зустрічної позовної заяви, оцінивши наведені відповідачем підстави для прийняття зустрічного позову, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20.03.2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Згідно з постановами Верховного Суду від 17.05.2021 року у справі №910/18778/20, від 22.04.2019 року у справі №914/2236/18 конструкція ч.2 ст.180 ГПК вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

У постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №908/1688/20 вказано, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Таким чином, зустрічний позов це заявлена відповідачем до позивача у справі самостійна позовна вимога для сумісного її розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов забезпечує відповідачу захист його самостійного права й охоронюваного законом інтересу проти пред`явленої до нього вимоги позивачем.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При винесенні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Встановлено, що предметом первісного позову є визнання недійсними заповіту, свідоцтва про право на спадщину за заповітом, скасування свідоцтва про право власності на квартиру, визнання права власності в порядку спадкування та витребування майна з чужого незаконного володіння, тоді як предметом зустрічного позову - визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису про шлюб.

Однак, недоцільно розглядати в одному провадженні первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, коли відсутня спільність предмета позову.

Отже, пред`явлений первісний та зустрічний позови не виникають з одних правовідносин, відтак, вони не є взаємопов`язаними за своїм предметом.

Тому, зважаючи на те, що вимоги про визнання недійсними заповіту, свідоцтва про право на спадщину за заповітом, скасування свідоцтва про право власності на квартиру, визнання права власності в порядку спадкування та витребування майна з чужого незаконного володіння не взаємопов`язані з вимогами про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису про шлюб, суд вважає за необхідне відмовити в прийняття зустрічного позову до розгляду із первісним, що не позбавляє відповідача звернутися із вимогами про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису у загальному порядку в разі, якщо вважає, що її права порушені.

Керуючись ст. 193, 260, 261 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити відповідачу ОСОБА_2 в прийнятті зустрічного позову до ОСОБА_4 про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису про шлюб.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути відповідачу ОСОБА_2 , а копію такої долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити ОСОБА_2 право на звернення до суду з зазначеним позовом в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.261 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя /підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: С.Ю. Колодяжний