Справа № 639/3512/22
Провадження №2/639/1682/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рубіжного С.О.,

за участю секретаря Чубенко О.С.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

08 листопада 2022 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, укладеного між ним та відповідачем.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 25 вересня 2018 року між ним та відповідачем було укладено шлюб, про що зроблено запис за №4718. Від даного шлюбу дітей не мають. Позивач зазначає, що спільне життя у сторін не склалося, у зв`язку з тим, що сторони мають різні погляди на життя, відсутні спільні інтереси, взаєморозуміння, втрачені почуття любові та поваги. Спільне господарство не ведуть, шлюб існує формально. В добровільному порядку відповідач розірвати шлюб відмовляється.

У зв`язку з вищевикладеним позивач і був вимушений звернутися до суду з вищезазначеною позовною заявою.

08 грудня 2022 року через канцелярію суду надійшла зустрічна позовна заява про поділ майна подружжя подана представником відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 .. Просить прийняти зустрічну позовну заяву до розгляду та перейти до розгляду справи за правилами загального провадження. Стягнути х ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 131 279,48 грн. та судові витрати.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про день час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, в матеріалах справи містяться заява позивача про розгляд справи без участі позивача.

Належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи відповідач у судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, за необхідне відмовити у прийнятті зустрічного позову, виходячи з наступного.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 15 листопада 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі. Призначено судове засідання.

За своєю суттю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом.

За приписами ч. 2 ст. 193 ЦПК України умовами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом є:

1) взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин;

2) доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Як вбачається із ст. 193 ЦПК України, прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним не є обов`язком суду, що розглядає справу, а навпаки відноситься до його дискреційних повноважень, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду.

Так, суд при вирішенні питання щодо прийняття до розгляду зустрічного позову повинен виходити з того ,що наявність підстав, передбачених законом як умови прийняття зустрічного позову, свідчать про наявність певного зв`язку між первісною і зустрічною вимогами. Відсутність такого зв`язку не виправдала б можливість спільного розгляду цих вимог в одному процесі.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

У ч. 1 ст. 69 СК України визначено, що дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що у первісному позові позивач ОСОБА_1 просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 , при цьому вимог про поділ майна не заявлено.

З позовних вимог зустрічного позову ОСОБА_2 вбачається, що вона просить суд стягнути на її користь компенсацію вартості належної їй частки майна, оскільки поділ майна подружжя в натурі неможливий без шкоди його господарському призначенню.

Із аналізу первісного позову про розірвання шлюбу та зустрічного позову про поділ майна подружжя вбачається, що хоч правовідносини, які виникли між сторонами і регулюються Сімейним Кодексом України, однак можуть бути розглянуті окремо незалежно одна від іншої, оскільки дані позови не є взаємопов`язані і задоволення зустрічного позову жодним чином не впливає на задоволення первісного позову. При цьому спільний розгляд таких позовних вимог є недоцільним, адже при розгляді позову про поділ майна подружжя істотно розширюється предмет доказування, що призведе до затягування розгляду справи про розірвання шлюбу.

Спірні правовідносини ,які виникли між сторонами, не є взаємопов`язані, спільний їх розгляд в одному провадженні є недоцільним, прийняття зустрічного позову не сприятиме процесуальній економії часу та швидкому розгляду справи,виконанню завдання цивільного судочинства та є недоцільним.

Також слід зазначити, що сторона відповідача має право подати зустрічний позов. В разі прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 , позивач буде позбавлений права подати зустрічні вимоги, обгрунтовуючи їх новими обставинами, оскільки в силу ч.3 ст.. 49 ЦПК України, позивач має право змінити підстави або предмет позову. Доповнення первісного позову новими вимогами з інших підстав не допускається.

На підставі зазначеного, зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику.

За умовами статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 188, 193, 194 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що повернення зустрічно позовної заяви не перешкоджає зверненню із позовом до суду в загальному порядку.

Відкласти розгляд справи на 10.01.2023 року о 11:00 год. в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова, кабінет 7.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині повернення зустрічного позову може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 12.12.2022.

Суддя С.О. Рубіжний