ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року

м. Хмельницький

Справа № 686/29990/19

Провадження № 22-ц/4820/1873/22

Хмельницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Корніюк А.П. (суддя доповідач), П`єнти І.В., Талалай О.І., секретар судового засідання Магера О.В.

за участю відповідачки ОСОБА_1 , її представника ОСОБА_2 , представника позивачів ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 686/29990/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 жовтня 2022 року (суддя Стефанишин С.Л., повний текст судового рішення складено 02 листопада 2022 року) про призначення додаткової експертизи у справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_1 про виділення в натурі частки з об`єкта нерухомого майна, встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Заслухавши доповідача, пояснення учасника справи, представників учасників справи, дослідивши доводи апеляційної скарги і матеріали справи, суд

в с т а н о в и в:

У листопаді 2019 року ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 звернулися до суду із позовом і з врахуванням уточнених позовних вимог просили виділити їм згідно варіанту 1 висновку судової будівельно-технічної експертизи від 24.02.2022 в натурі, як окремий об`єкт нерухомого майна, на праві спільної часткової власності в рівних частках кожному 21/50 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , що складається із наступних приміщень у літ. А-1: кухня площею 5,0 м2 -приміщення № 2-1, житлова кімната площею 13,0 м2 - приміщення № 2-2, житлова кімната площею 16,5 м2 - приміщення № 2-3, житлова кімната площею 13,9 м2 - приміщення № 3-1, коридор площею 10,6 м2 - приміщення № 3-2, загальною площею 59,0 м2, житловою площею 43,4 м2 та припинити їх право спільної часткової власності на це домоволодіння. Встановити порядок користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 шляхом виділення у користування позивачам на праві спільної часткової власності в рівних частках кожному її частини, загальною площею 0,0229 га, відповідно до ідеальних часток співвласників у будинковолодінні та згідно варіанту № 1 висновку судової земельно-технічної експертизи № 59/19 від 21.01.2020, з координатами поворотних точок відповідно до Додатку № 1 (земельна ділянка забарвлена блакитним кольором), що є невід`ємною частиною рішення суду.

У вересні 2022 року представник ОСОБА_1 Войналович ОСОБА_7 подав до суду клопотання про призначення повторної експертизи, на вирішення якої просив поставити наступні питання: надати висновок щодо технічної можливості встановлення порядку користування земельною ділянкою, загальною площею 0,0546 га відповідно до часток співвласників у будинковолодінні по АДРЕСА_1 ; чи технічно можливо виділити частку, належну ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , в натурі як окремий об`єкт нерухомості будинковолодіння по АДРЕСА_1 ; якщо поділ з технічної точки зору можливий з відступом від ідеальних часток то вказати ці варіанти, розрахунки компенсації, перерозподіл ідеальних часток у власності.

У жовтні 2022 року ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи та просив поставити на вирішення експертизи такі питання: з чого складається на час проведення експертизи фактична частка домоволодіння АДРЕСА_1 , якою користуються ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , а також фактична частка цього будинку, якою користується ОСОБА_1 з урахуванням будь - яких самовільних об`єктів?; які технічно можливі варіанти поділу зазначеного домоволодіння, окрім зазначених у висновку судового експерта Марченкова Г.Г. від 24.02.2022 №19/21. Вказати інші варіанти поділу з зазначенням вартості домоволодіння, розрахунків компенсації, перерозподіл загальних часток у власності з врахуванням будь яких самовільних об`єктів?; З урахуванням відповіді на перше та друге поставлене питання вказати, які технічно можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою, загальною площею 0,0546 га, окрім зазначених у висновку експертизи №59/19 від 21.01.2020 року?; Чи розташовані в межах земельних ділянок забарвлених блакитним кольором згідно варіантів № 1 та № 2, з координатами поворотних точок відповідно до Додатку №1 та Додатку №2 висновку судової земельно технічної експертизи №59/19 від 21.01.2020, будь які господарські будівлі та споруди?

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 жовтня 2022 року в задоволені клопотання представника відповідача про призначення повторної судової експертизи відмовлено.

Клопотання представника позивача щодо призначення додаткової судової будівельно - технічної експертизи задоволено частково.

Призначено додаткову судову земельно-технічну експертизу, доручено її проведення експерту Марченкову Г.Г.

На вирішення експерта поставлено питання :

1. З чого складається на час проведення експертизи фактична частка домоволодіння по АДРЕСА_1 , якою користуються ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , а також фактична частка цього будинку, якою користується ОСОБА_8 з урахуванням будь - яких самовільних об`єктів?

2. Які технічно можливі варіанти поділу зазначеного домоволодіння, окрім зазначених у попередньому висновку експертизи №19/21 від 24.02.2022 року. Вказати інші варіанти поділу з зазначенням вартості домоволодіння, розрахунків компенсації, перерозподіл загальних часток у власності з врахуванням будь яких самовільних об`єктів?

3. З урахуванням відповіді на перше та друге поставлене питання вказати, які технічно можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою, загальною площею 0,0546 га, окрім зазначених у висновку експертизи №59/19 від 21.01.2020 року?

4. Чи розташовані в межах земельних ділянок, забарвлених блакитним кольором згідно варіантів №1 та №2 з координатами поворотних точок відповідно до Додатку №1 та Додатку №2 висновку судової земельно технічної експертизи №59/19 від 21.01.2020 року, будь які господарські будівлі та споруди?

В решті заявлених питань відмовлено.

Роз`яснено експерту права та обов`язки, передбачені ст. 72 ЦПК України та попереджено про відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта згідно ст. 384 КК України і відмову експерта від виконання покладених на нього обов`язків відповідно до ст. 385 КК України.

Не погоджуючись із цією ухвалою суду, ОСОБА_1 оскаржила її в апеляційному порядку, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Так, апелянтка зазначає, що на земельній ділянці по АДРЕСА_1 знаходиться житловий будинок та сім господарських будівель (об`єктів нерухомого майна), але у додатках №1 та №2 до висновку №59/19 експертом зображено лише дві господарські будівлі. Звертає увагу, що вказані будівлі побудовані давно, вони реально існують та відображені в технічній документації і у правовстановлюючих документах, а тому експерт зобов`язаний був їх відобразити у висновку та врахувати при визначенні порядку користування земельною ділянкою. Тому відсутні підстави для проведення додаткових досліджень чи обстеження додаткових об`єктів, оскільки вони існували на момент проведення експертизи і щодо них експерт мав би надати відповідь.

Судом першої інстанції не враховано, що під час проведення первинної експертизи експерт зобов`язаний був вказати про можливість порядку користування земельною ділянкою з урахуванням всіх об`єктів нерухомого майна та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном, однак цього не було зроблено, а тому така невідповідність може бути усунута лише шляхом призначення повторної експертизи.

На думку ОСОБА_1 , у висновку експерта щодо житлового будинку та господарських будівель у розрахунках поділу часток, які наводяться у варіантах № І та № ІІ відсутній коридор (3-2) площею 10,6 кв.м і під час допиту експерт зазначив, що не враховував вказаний коридор, оскільки вважав його самочинно збудованим. При проведенні експертизи не враховано, що житловий будинок разом з господарськими будівлями зареєстрований у відповідності до закону та будь-які прибудови до нього відсутні, що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та рішеннями Хмельницького міськрайонного суду від 17.05.2021 у справі № 686/15738/20 і від 25.06.2021 у справі № 686/31552/20.

В оскаржуваній ухвалі судом не зазначено необхідність проведення додаткових досліджень або досліджень додаткових матеріалів, що були виготовлені сторонами на дату призначення судової експертизи, проте не були надані експерту під час проведення первинної експертизи, тому наявні підстави для призначення саме повторної експертизи, яка дасть можливість виправити недоліки первинної експертизи.

Тому, ОСОБА_1 просила оскаржувану ухвалу скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволені клопотання про призначення додаткової експертизи відмовити, а її клопотання задовольнити, призначивши у цій справі повторну судову експертизу, на розгляд якої поставити питання про надання висновку щодо технічної можливості встановлення порядку користування земельною ділянкою відповідно до часток співвласників у будинковолодінні по АДРЕСА_1 ; чи технічно можливо виділити частку, належну позивачам в натурі як окремий об`єкт нерухомості будинковолодінні по АДРЕСА_1 ; якщо поділ з технічної точки зору можливий з відступом від ідеальних часток то вказати ці варіанти, розрахунки компенсації, перерозподіл ідеальних часток у власності. І проведення експертизи доручити судовому експертові Власюку В.В.

Відзиви від учасників справи до апеляційного суду не надходили.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 підтримали апеляційну скаргу з підстав у ній наведених.

Представник позивачів ОСОБА_3 проти задоволення апеляційної скарги заперечив та просив оскаржуване рішення залишити без змін.

Колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. (ч. 1 ст. 263 ЦПК України).

Суд, відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Ухвалюючи оскаржувану ухвалу про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив із того, що питання, які поставлені представником позивача є достатніми для повноти і всебічності розгляду справи та охоплюють питання, що просив поставити на вирішення повторної експертизи представник відповідачки; і виходячи з пояснень допитаного в судовому засіданні експерта ОСОБА_9 та враховуючи обставин справи наявні підстави для призначення додаткової експертизи.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду, враховуючи наступне.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому, розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі. Експертиза не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм. Суди не повинні ставити судовому експерту питання правового характеру, які повинні вирішуватися самим судом, тобто експерту можна ставити лише питання факту, а не правової оцінки.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці звертає увагу, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006).

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. Питання, з яких має бути проведена експертиза, визначаються судом.

Статтею 113 ЦПК визначені умови призначення судом додаткової або повторної експертизи.

Підставою для проведення додаткової експертизи, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам), є визнання його висновку неповним або неясним.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

Згідно з роз`ясненнями пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 № 8 «Про судову експертизу в кримінальних та цивільних справах» додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.

Відповідно до пп. 1.2.13 п. 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом МЮУ від 08.10.1998 № 53/5, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Встановлено, що ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 23.06.2020 у цій справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення експерта поставлено питання: 1.Чи технічно можливо виділити частку, належну ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в натурі, як об`єкт нерухомості у будинковолодінні по АДРЕСА_1 ; 2. Якщо поділ з технічної точки зору можливий з відступом від ідеальних часток, то вказати ці варіанти, розрахунки компенсації, перерозподіл ідеальних часток у власності. Проведення експертизи доручено експерту Марченкову Г.Г.

24 лютого 2022 року до суду надійшов висновок експерта від 24.02.2022 № 19/21 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи. У дослідницькій частині цього висновку експертом зазначено, що співвласниками проведені ремонтно-будівельні роботи по переплануванню, добудови приміщень житлового будинку, а ідеальні частки на час проведення дослідження не перераховані по відношенню до часу формування спільної часткової власності в праві власності на досліджуване нерухоме майно, тому розрахунок компенсації відповідно до вищенаведених рекомендацій пропонується не проводити.

У клопотанні про проведення додаткової експертизи ОСОБА_6 звертав увагу суду першої інстанції на те, що у судовому засіданні 06.09.2022 експерт ОСОБА_9 пояснив, що частки сторін по справі повністю відокремлені одна від одної та облаштовані окремими входами, приміщень спільного користування немає, відповідачкою проведено ремонтно-будівельні роботи по переплануванню та великої добудови приміщень своєї частини житлового будинку, а тому для поділу експерт взяв до уваги приміщення, що не є самочинними. Приміщення коридору 1-1 площею 3,8 кв.м., використовується виключно відповідачкою, тому не включалося до розрахунків площ позивачів.

З огляду на викладене вище, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду про призначення по справі додаткової експертизи відповідає нормам процесуального законодавства, адже суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про те, що висновок експерта №19/21 від 24.02.2022 є неповним, оскільки не надано вичерпних відповідей на всі постановлені перед експертом питання, а тому наявні підстави для призначення додаткової експертизи.

Доводи апеляційної скарги не містять посилання на докази, які б спростовували ці висновки суду і впливали на їх законність.

Оцінюючи аргументи апеляційної скарги в частині призначено додаткової експертизи щодо земельної ділянки про те, що експертом у додатках №1 та №2 до висновку зображено лише дві господарські будівлі, хоча наявні сім будівель, що відображені у технічній документації та в правовстановлюючих документах, тому відсутні підстави для проведення додаткових досліджень чи обстежень додаткових об`єктів і додаткова експертиза не усуне цього недоліку, колегія суддів вважає їх помилковими, адже на вирішення додаткової експертизи судом поставлено питання про визначення інших, ніж у висновку експерта №19/21 від 24.02.2022 варіантів поділу домоволодіння з зазначенням його вартості, розрахунків компенсації, перерозподілу загальних часток у власності з врахуванням будь-яких самовільних об`єктів та з врахуванням відповіді на зазначене вище питання визначити технічно можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою загальною площею 0,0546 га, окрім зазначених у висновку експертизи №59/19 від 21.01.2020.

Посилання апелянтки на те, що експертом при проведенні експертизи не враховано Акт відводу меж і червоних ліній ділянки в натурі від 03.08.1957, яким визначено площу забудови та не враховано положення п. 2.3. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз і експертних досліджень на законність оскаржуваної ухвали не впливають, а зводяться до оцінки законності висновку експерта №19/21 від 24.02.2022, як доказу у справі.

Твердження скаржниці про те, що судом першої інстанції безпідставно відмовлено у призначенні повторної судової земельно - технічної експертизи є голослівними, адже судом висновок експерта №19/21 від 24.02.2022 не визнано необґрунтованим або таким, що суперечить матеріалам справи чи викликає сумніви в його правильності.

Враховуючи викладене вище, судова колегія вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з додержанням норм процесуального права, а тому підстав для її скасування в межах доводів апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382 384, 389 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 жовтня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 26 грудня 2022 року.

Судді А.П. Корніюк

І.В. П`єнта

О.І. Талалай