Номер провадження 2/754/374/22
Справа №754/5294/21
РІШЕННЯ

Іменем України

16 грудня 2022 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Якименко А.І.

за участю представника позивача - адвоката Білана В.І.

за участю представника третьої особи - адвокат Дегтяренка В.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовомОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суд з позовом про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується матеріалами справи. ОСОБА_4 був чоловіком позивачки ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме: на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.01.2021, державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки відсутні оригінали документів, що посвідчують право власності. У зв`язку з викладеним позивач просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22.04.2021 відкрито провадження по справі.

24.05.2021 до суду надійшов відзив від представника Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації відповідно до якого зазначив, що Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація не є органом місцевого самоврядування у розумінні Закону України «Про місцеве самоврядування», а тому просили в задоволенні позову відмовити у зв`язку з пред`явленням позову до неналежного відповідача.

Відповідно до ухвали внесеної до протоколу судового засідання від 10.06.2021 було задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_5 та замінено відповідача Деснянську районну в м. Києві державну адміністрацію на належного відповідача Київську міську раду.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 25.10.2021, витребувати у П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи № 101/2019, заведену після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 25.10.2021, витребувати у Приватного нотаріуса Любарського районного нотаріального округу Житомирської області Соляра Віталія Миколайовича належним чином завірену копію спадкової справи №101/2019, заведену після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

29.10.2021 до суду від П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори надійшла спадкова справа № 101/2019 на виконання Ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 25.10.2021.

10.11.2021 до суду надійшов відзив від представника Київської міської ради, відповідно до якого зазначено, що позивачем не надано жодних доказів щодо належності майна спадкодавцю на момент відкриття спадщини, не надано доказів звернення до нотаріальної контори та відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій. У зв`язку з викладеним просять суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства.

13.12.2021 до суду від Приватного нотаріуса Любарського районного нотаріального округу Житомирської області Соляри Віталія Миколайовича надійшла спадкова справа №101/2019, заведену після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на виконання Ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 25.10.2021.

Представник позивача - адвокат Білан В.І. в судових засіданнях підтримав позовні вимоги, посилаючись на докази які містяться в матеріалах справи та на обставини, які викладені в позовній заяві. 07.12.2022 до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити.

Представник відповідача Київської міської ради Солдатченко Л.М. в судові засідання не з`явився, до суду надійшов відзив від представника відповідача відповідно до якого зазначила, що просить суд розглядати справу за відсутності представника відповідача та на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства.

Представник третьої особи - адвокат Дегтяренко В.Г., який діє в інтересах третьої особи ОСОБА_3 , в судових засіданнях підтримав позовні вимоги. На інші судові засідання третя особа ОСОБА_3 та її представник - адвокат Дегтяренко В.Г. не з`явились, про день, час та місце судових засідань повідомлені належним чином, про що свідчить заява про ознайомлення з матеріалами справи від 01.02.2022, заява про відкладення розгляду справи, довідка про доставку SMS повідомлення адвокату третьої особи.

Третя особа ОСОБА_2 в судові засідання не з`явилась, про день, час та місце судових засідань повідомлена належним чином про що свідчить, повідомлення про вручення судових повістки.

Представник П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори в судові засідання не з`явився. 29.06.2021 до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника третьої особи П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори.

Третіми особами у встановлений законом строк до суду не подано пояснень або заперечень на позовну заяву.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення у відсутності учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Стаття 263 ЦПК України, регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, вислухавши учасників справи, оцінивши всі необхідні, зібрані по справі докази для ухвалення обґрунтованого рішення, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 28.05.1999, квартира АДРЕСА_2 , загальна площа квартири становить 67,03кв.м., а відновна вартість на момент приватизації 12,07грн, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , належить на праві власності ОСОБА_4 та членам його сім`ї, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в рівних долях, Свідоцтво видане Відділом приватизації державного житлового Ватутінської районної Ради.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 28.10.2008, Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 21.11.2007 в частині відмови в задоволенні позову про визначення порядку користування квартирою скасовано та постановлено в цій частині нове рішення, а саме: визначено порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши ОСОБА_4 в користування жилу кімнату, площею 13,26кв.м., а ОСОБА_2 та ОСОБА_3 кімнати площею 17,71кв.м. та 10,05кв.м. у вищезазначеній квартирі, місце загального користування залишити в загальному користуванні сторін.

Згідно інформаційної довідки Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» та інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна ОСОБА_4 є власником 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 .

24.06.2015 між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 укладено шлюб, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис №1270.

Судом установлено, що в 2018 році ОСОБА_4 звернувся до нотаріуса Київського міського нотаріального округу Анісковою Н.А. для посвідчення заповіту.

Згідно заповіту від 30.11.2018, який посвідчений нотаріусом Київського міського нотаріального округу Анісковою Н.А. визначено, що ОСОБА_4 розпорядився, що після його смерті все його майно, рухоме та нерухоме, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі, все те, що буде мені належати на день смерті заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , видане Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 21711.

29.01.2019 ОСОБА_1 звернулася до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом після смерті чоловіка ОСОБА_4 .

12.03.2019 ОСОБА_6 звернулася до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті сина ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , видане Любарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 59.

22.04.2019 ОСОБА_3 , ОСОБА_7 звернулися до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Романенком О.М. направлено лист ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , відповідно до якого зазначено, що за результатами розгляду заяв нотаріус повідомляє, що померлий ОСОБА_4 залишив заповіт в якому серед кола спадкоємців ОСОБА_3 та ОСОБА_7 не зазначені, тобто позбавив права на спадкування.

Також, державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Романенком О.М. винесена постанова про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , оскільки відсутні документи, що посвідчують право власності на майно, згідно норм чинного законодавства.

Стаття 1298 ЦК України передбачає, що Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Згідно із ч. 8 ст. 67 Закону України «Про нотаріат» Свідоцтво про право на спадщину на нерухоме майно, що підлягає реєстрації (крім земельної ділянки), може бути видане уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування спадкоємцям першої та другої черги за законом (як у випадку спадкування ними за законом, так і у випадку спадкування ними за заповітом) і за правом представлення на підставі правовстановлюючих документів та довідки зазначеного органу місцевого самоврядування з викладенням характеристики будівлі, на яку видається свідоцтво.

Відповідно до п. 4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1217 ЦК України, регламентує, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до з ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із ч.1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах- до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва на спадщину на нерухоме майно.

Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплено й у вітчизняному законодавстві. Так, відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємця за заповітом виникає право на спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Аналізуючи вищевикладене, суд вважає за можливе задовольнити позов, визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 67,03кв.м.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись Конституцією України, Законом України «Про нотаріат», статтями 316, 321,328, 384, 392, 1216-1222, 1261, 1296, 1297, 1298 ЦК України, статтями 5, 12, 13, 76-81, 133, 141, 263-268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 67,03кв.м.

Судовій збір компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складання через Деснянський районний суд міста Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_4 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Київська міська рада, місце знаходження за адресою: м. Київ, вул.Хрещатик, 36, .

Треті особи:

ОСОБА_2 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 , інші відомості відсутні в матеріалах справи.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 .

П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: м.Київ, вулиця Закревського, 47, ;

Повний текст рішення складено та підписано 16.12.2022, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України.

Суддя В.В. Бабко