Провадження № 2/554/1469/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2022 року Суддя Октябрського районного суду м.Полтави Чуванова А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 у грудні 2021 року звернувся до Октябрського районного суду м.Полтави з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просив визнати спільною частковою власністю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 2/3 частини 2-х кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 11,71% частини 2-х кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 54,0 кв.м; визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 54,96% частини 2-х кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 54,0 кв.м.

Згідно розпорядження від 23.12.2022 року №1766 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи №554/11428/21 (провадження №2/554/1469/2022), у зв`язку з рішенням голови Верховного Суду від 23.11.2022 року №176/1/149-22 про припинення відрядження судді ОСОБА_3 .

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим по справі визначено суддю Чуванову А.М.

Зазначену позовну заяву треба залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у ст.175,177 ЦПК України, а саме: заява, зокрема, повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Всупереч вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, в позовній заяві позивача не зазначено вищеперелічених даних.

Так, необхідно правильно визначити коло осіб, які прийматимуть участь у справі, належних відповідачів за даним позовом, їх представників, інтереси яких зачіпаються чи можуть зачіпатися даним позовом, третіх осіб.

Позивач не зазначив кому саме належить спірне житлове приміщення.

Також, не вказано чи має відношення до справи ОСОБА_4 , якому за даними позову належить 2/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, в матеріалах позову відсутні дані про право власності на спірну квартиру.

Позивач не конкретизував у вимогах частки квартири, на які просить визнати право власності, зазначивши з незрозумілих підстав лише відсотки частини квартири.

Позивач не освітив який же спір існує між ним та його дружиною відповідачем по справі, враховуючи посилання ОСОБА_5 на те, що проведення ним ремонтно-будівельних робіт призвело до збільшення вартості нерухомого майна, що на праві особистої власності належить відповідачу та його вимоги про визнання права власності за відповідачем на спірну квартиру.

Також, позивач вказав у заяві про забезпечення позову, що існує відкрите приватним виконавцем Райдою О.С. виконавче провадження, де стягувач ПАТ АТ «Укргазбанк», та звернуто стягнення на майно ОСОБА_2 , а саме: 2-х кімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 (2/3 частки) та ОСОБА_4 (1/3 частки). Таким чином, ОСОБА_1 не освітив у заяві відношення ПАТ АТ «Укргазбанк», виконавчої служби до вищезазначених позовних вимог.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

При цьому, відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, викладених в мотивувальній частині ухвали, про що його повідомити.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.М.Чуванова