КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №760/6378/19 Головуючий у І інстанції - Усатова І.А.
апеляційне провадження №22-ц/824/6466/2022 Доповідач у ІІ інстанції - Гуль В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Гуля В.В.,

суддів Матвієнко Ю.О., Мельника Я.С.,

за участю секретаря Линок В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 04 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» про визнання недійсним зборів та рішення загальних зборів від 06.02.2019 року,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта" про визнання недійсними зборів та рішень загальних зборів від 06.02.2019 року та просив: визнати недійсним збори та у повному обсязі рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта", оформленим протоколом № 1/2019 від 06.02.2019 року та визнати недійсними у повному обсязі рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта" оформленим протоколом № 1/2019 від 06.02.2019 року.

Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що у 2006 році на підставі рішення установчих зборів (протокол № 1 від 12.03.2006) було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта", яке розміщене у АДРЕСА_1 . Він є власником квартири АДРЕСА_1 , а отже є співвласником багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 та, відповідно членом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта". 15.12.2015 року на позачергових загальних зборах співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта" було обрано нове правління та голову правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта", яке після проведення реєстраційних дій відповідно до вимог Закону України «Про держану реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських об`єднань» приступило до виконання своїх обов`язків.

06.02.2019 року, з ініціативи правління ОСББ «Башта», було організовано проведення чергових щорічних загальних зборів членів ОСББ «Башта», за адресою: АДРЕСА_1 , з проектом порядку денного, затвердженого на засіданні правління, оформленого відповідним протоколом засідання та доведеного до відома членом ОСББ «Башта».

Відповідно до протоколу за № 1/2019 загальних зборів ОСББ «Башта» від 06.02.2019 року питання порядку денного про вибори нового правління ОСББ «Башта» не набрало необхідної кількості голосів «за» (166 голосів) співвласників ОСББ «Башта». Також зазначає, що по питаннях, оголошених на зборах, голосування проводилось з грубими порушеннями, а саме на момент опитування членів ОСББ «Башта» з 330 співвласників ОСББ «Башта», опитування проводилось лише серед 175 співвласників. Таким чином, прийняті рішення не набрали необхідної кількості голосів. Зазначає, що його не було повідомлено письмово про проведення загальних зборів співвласників та не вручались листки письмового опитування по питаннях порядку денного загальних зборів співвласників ОСББ «Башта» від 06.02.2019 року, тому позивач вважає, що він був позбавлений права, як співвласник ОСББ «Башта», волевиявлення та права приймати участь у управлінні будинком ОСББ «Башта».

У зв`язку із вищевикладеним, позивач змушений був звернутися до суду за захистом своїх порушених прав.

Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 13 червня 2019 року закрито провадження у справі.

Постановою Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Солом`янського районного суду м.Києва від 13 червня 2019 року скасовано та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду в якій судом вказано, що суд апеляційної інстанції доходить висновку, щодо підвідомчості спору між співвласниками багатоквратиного будинку та обєднаннями до цивільного судочинства, оскільки у статуті ОСББ частку ОСОБА_1 у статутному капіталі (майні) об`єднання не визначено, він не є носієм корпоративних прав, а відносини між співвласниками та ОСББ не вважаються корпоративними.

Рішенням Солом`янського районного суду м.Києва від 04 листопада 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, вказує на незаконність оскаржуваного рішення, вказує що воно ухвалено з порушеннями норм матеріального та процесуального права.

В обгрунтування апеляційної скарги вказує на порушення судом першої інстанції строків розгляду справи, вказує на порушення рішенням загальних зборів від 06.02.2019 року його прав та рейдерське захоплення ОСББ, зазначає, що оскаржуване рішення загальних зборів ухвалено з численними порушеннями процедур, як під час підготовки загальних зборів так і під час ухвалення рішення.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» подало відзив на апеляційну скару, в якому вказують на законність рішення, яке ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

В обгунтування відзиву посилаються на те, що рішенням Господарського суду міста Києва від 09.11.2020р. у господарській справі. № 910/3327/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСББ «Башта» про визнання рішення чергових загальних зборів ОСББ «Башта» від 06.02.2019 про обрання нового правління незаконним спір вирішено по суті та відмовлено у задоволенні позову.

Тому доводи апеляційної скарги щодо питання про недійсність оспорюваного рішення загальних зборів ОСББ «Башта» в частині рішення про переобрання правління, в тому числі щодо обрання до складу правління осіб, які не є власниками квартир і нежитлових приміщень (що не заборонено ні законом, ні статутом ОСББ), не можуть бути предметом розгляду даної справи в силу приписів п.2 ч,1 ст. 186, п.З ч.І ст.255 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду - без змін, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено наступне.

20 жовтня 2006 року відбулася державна реєстрація ОСББ «Башта», що підтверджується Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань серії АГ № 933292.

Рішенням Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта», оформленим Протоколом № 2 від 17.05.2017 затверджено Статут об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта», відповідно до п. 1.1 якого, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Об`єднання діє відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», чинного законодавства України та Статуту (п. 1.2 Статуту).

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

17.12.2018 року на позачергових загальних зборах ОСББ «Башта» був обраний новий склад правління, ОСОБА_1 обрано головою правління ОСББ «Башта» строком з 04.01.2019 року по 03.01.2020 (протокол № 17 засідання членів правління ОСББ «Башта» від 03.01.2019).

Правлінням ОСББ «Башта» від 17.12.2018 року протокол № 15 прийнято рішення про призначення чергових зборів ОСББ «Башта» і затверджено порядок денний, яким, серед іншого, передбачені вибори членів правління.

06.02.2019 року на чергових загальних зборах ОСББ «Башта» оформлених протоколом № 1/209, збори сформували новий склад правління та вирішили ряд інших питань порядку денного.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано будь-яких яких доказів на примушування до прийняття якихось рішень, що суперечать волі позивача надано не було, як і не доведено, яким чином позивачу, рішення загальних зборів, перешкодили приймати участь в управлінні будинком, та яким чином, у випадку задоволення позову будуть відновленні його права та чи не вплине це на права інших осіб, що приймали участь у вказаних загальних зборах, та в цілому на діяльність Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта".

З таким висновком суду першої інстанції погоджується і апеляційний суд враховуючи наступне.

Згідно ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, рішенням Господарського суду м. Києва від 09.11.2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта" про визнання рішення чергових загальних зборів ОСББ «Башта» від 06.02.2019 про обрання нового правління незаконним ( справа № 910/3327/20), яке набрало законної сили у задоволенні позову відмовлено повністю та цим рішенням встановлені вищезазначені обставини, та які, у зв`язку з цим, не потребують доказування.

Окрім іншого суд зазначає наступне.

20 жовтня 2006 року відбулася державна реєстрація ОСББ «Башта», що підтверджується Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань серії АГ № 933292.

Рішенням Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта», оформленим Протоколом № 2 від 17.05.2017 затверджено Статут об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта», відповідно до п. 1.1 якого, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Відповідно до п. 3.1 Статуту органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори вправі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік (п. 3.2 Статуту).

Пунктом 3.4 Статуту визначено, що до виключної компетенції загальних зборів належить обрання членів правління об`єднання.

У відповідності до п. 3.6 Статуту загальні збори співвласників скликаються і проводяться правлінням об`єднання або ініціативною групою не менш як трьох співвласників. Позачергові збори скликає правління, ревізійна комісія (ревізор) ініціативна група з 10 або більше співвласників або збори представників.

Правління (ініціативні група) не менше ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів вручає кожному співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в буднику, письмове повідомлення про проведення загальних зборів.

Час і місце проведення загальних зборів обираються зручним для більшості можливих учасників зборів.

Згідно з п. 3.7 Статуту у загальних зборах мають право брати участь усі співвласники. Інтереси співвласника, який особисто не бере участі в зборах, може представляти його уповноважений за нотаріальною довіреністю, який у такому разі має право голосувати від імені такого співвласника.

Загальні збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласниками або їх представників.

Пунктом 3.8 Статуту визначено, що власник однієї квартири або нежитлового приміщення має на загальних зборах один голос.

Власник більше, ніж однієї квартири та/або нежитлового приміщення на загальних зборах має кількість голосів відповідно до кількості квартир та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

У разі, якщо квартира або нежитлове приміщення є спільною сумісною власністю декількох осіб, кожна особа має кількість голосів пропорційно до частки власності квартири або нежитлового приміщення.

Загальні збори можуть встановити інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Відповідно до п. 3.9 Статуту рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього голосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників.

Рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням його голосування («за» чи «проти»).

У відповідності до п. 3.10 Статуту якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої пунктом 3.9 цього розділу, ініціатором зборів (правління або ініціативно групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.

Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.

Порядок проведення письмового опитування співвласників встановлюється рішенням правління.

Форма для голосування повинна містити:

- зміст рішення, за яке відбувається голосування;

- прізвище та ініціали співвласника;

- номер квартири або нежитлового приміщення;

- рішення особи, що голосує (за/проти/утримався);

- підпис особи, що голосує.

Якщо форма для голосування складається з двох або більше аркушів, то зміст рішення, за яке відбувається голосування зазначається на кожному аркуші.

Пунктом 3.11 Статуту визначено, що під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласником під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування.

Виконавчим органом об`єднання є правління, яке обирається і підзвітне загальним зборам. Правління здійснює керівництво поточною діяльністю об`єднання та має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених цим Статутом (п. 3.13 Статуту).

Рішенням чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» від 06.02.2019, оформленим Протоколом №1/2019 від 06.02.2019, обрано склад правління: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Зазначене рішення підтримано 141 голосом, проти голосували - 13, утримались - 9, неможливо достеменно визначити - 12.

Згідно розділу І Протоколу №1/2019 від 06.02.2019, загальна кількість квартир та/або нежитлових приміщень, якими володіють співвласники багатоквартирного будинку 278 .

У зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласників в кількості 72 особи, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку.

У поіменному голосуванні з питань порядку денного проголосували співвласники, яким належать 40 квартир та/або нежитлових приміщень. У письмовому опитуванні з питань порядку денного проголосували співвласники, яким належать 135 квартир та/або нежилих приміщень. Всього проголосували співвласники, яким належать 175 квартир та/або нежитлових приміщень.

Як зазначив позивач у позові та в апеляційній скарзі, у зв`язку з тим, що він не був письмово повідомлений про час та місце та порядок денний зборів, порядок денний відрізнявся від затвердженого зборами правління від 17.12.2018 року протокол № 15, голосування на чергових зборах, які відбулись 06.02.2019 року здійснювалося шляхом письмового опитування, прийняті рішення не набрали необхідної кількості голосів, тому просить визнати недійсним збори та у повному обсязі рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта" оформленим протоколом № 1/2019 від 06.02.2019 року.

Однак згідно протоколу № 15 зборів правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта" від 17.12.2018 року на яких був присутній позивач (як голова правління), було прийнято рішення про призначення проведення чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта"06.02.2019, тобто позивач був повідомлений належним чином про час, місце проведення зборів та порядок денний, про що свідчить його підпис у протоколі.

Отже, на чергових Загальних зборах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта", які відбулись 06.02.2019 року взяли участь 175 співвласників з 278, що становить більше 60%.

Таким чином встановлені цим рішенням обставини щодо наявності кворуму для прийняття спірного рішення не підлягають доказуванню у цій справі, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог в цій частині.

Крім того частиною другої статті 382 Цивільного кодексу України визначено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Статтею 385 Цивільного кодексу України визначено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку можуть бути фізичні та юридичні особи, територіальні громади, держава. Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Якщо квартира або нежитлове приміщення належить більш як одному співвласникові, реалізація прав та виконання обов`язків співвласниками квартири або нежитлового приміщення, включаючи участь в управлінні багатоквартирним будинком, здійснюються в порядку, передбаченому законодавством для реалізації права спільної власності.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники мають право:

1) вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників;

2) брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника;

3) одержувати інформацію про технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку, умови його утримання та експлуатації, витрати на утримання спільного майна багатоквартирного будинку та надходження, отримані від його використання;

4) безоплатно одержувати інформацію про суб`єктів права власності на всі квартири та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку і площу таких квартир та приміщень у порядку і межах, визначених законом;

5) ознайомлюватися з рішеннями (протоколами) зборів співвласників, листками опитування, робити з них копії;

6) на відшкодування винною особою збитків, завданих спільному майну багатоквартирного будинку, у розмірі, що відповідає частці кожного співвласника;

7) інші права, визначені законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку).

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», серед іншого, внесено зміни до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Змінами, про які йдеться, зокрема, є: скасовано поняття членства в об`єднанні співвласників багатоквартирного будинку (усі співвласники беруть участь в діяльності об`єднання); скасовано поняття кворуму на загальних зборах для прийняття рішень (скільки би співвласників не прийшло - загальні збори є правомочними і голосування проводиться); змінено механізм підрахунку голосів (голоси рахуються не від кворуму, а від загальної кількості голосів співвласників); змінено порядок розподілу голосів (за загальним правилом розподіл голосів здійснюється пропорційно площі, що належить співвласникам); введено письмове опитування.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

У ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» зазначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом). Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії.

Відповідно до ч. 6 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, які вважаються прийнятими зборами співвласників, якщо за них проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить 50 відсотків або більше загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 75 відсотків загальної кількості співвласників, а рішення з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 50 відсотків загальної кількості всіх співвласників.

Відповідно до ч. 7 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за", "проти", "утримався"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики.

У протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника).

У ч. 8 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» зазначено, якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів "за" або "проти", проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими. Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням. Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за", "проти" або "утримався". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень.

Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування. Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання.

Забороняється в процесі проведення письмового опитування співвласників примушувати їх до голосування за або проти прийняття відповідного рішення чи винагороджувати їх за це в будь-якій формі.

За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування.

Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах (ч.ч. 12,13 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Згідно з ч. 15 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Відповідно до ч. 16 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти"). Об`єднання діє відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», чинного законодавства України та Статуту (п. 1.2 Статуту).

Рішенням чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» від 06.02.2019, оформленим Протоколом №1/2019 від 06.02.2019, були розглянуті питання проекту порядку денного чергових загальних зборів та прийняті у спосіб, встановлений Законом України «Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Під час вирішення питання про недійсність зборів та рішень загальних зборів у зв`язку з порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

У постанові Верховного Суду від 17.05.2018 у справі №756/12113/16-ц судом висловлено правову позицію про те, що підставою для пред`явлення позову про визнання рішення зборів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Як вбачається з Протоколу № 1/2019 від 06.02.2019, чинним, на дату проведення чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» (06.02.2019), головою правління був - ОСОБА_1 , позивач у даній справі.

З означеного протоколу вбачається, що на голосування ставились питання порядку денного.

У свою чергу, звертаючись з позовом до суду, позивач жодним чином не обґрунтовує порушення своїх прав і законних інтересів (в чому вони проявились) та не зазначає, яким чином у разі задоволення поданого позову буде відновлено порушене право.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. До суду вправі звернутись кожна особа, за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке, порушення права, пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право. За приписами процесуального законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, ай охоронюваний законом інтерес, яке у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл.

Стаття 16 Цивільного кодексу України визначає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Позов - це вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушеного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає і обгрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду.

У розумінні зазначених приписів суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

У цьому висновку суд спирається на подібні висновки, викладені у постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 у справі № 920/1771/14 та постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/23369/17.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 зазначила, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (пункт 57), тому суд повинен відмовляти у задоволенні позовної вимоги, яка не відповідає ефективному способу захисту права чи інтересу (див. mutatis mutandis висновки у пунктах 72-76 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц).

Таким чином, обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів, а доводи наведені у позовній заяві не перебувають у наслідковому зв`язку із прийняттям оспорюваного рішення та загальними зборами, протилежного позивачем не доведено.

При цьому, оцінюючи доводи учасників справи під час розгляду справи, суд як джерелом права керується також практикою Європейського суду з прав людини. Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Позивач, звертаючись до суду з позовом зазначає, що він зазнав утиску його прав в частині вільного волевиявлення, права приймати участь в управлінні будинком ОСББ «Башта».

На що апеляційний суд зазначає, що будь- яких доказів на примушування до прийняття якихось рішень, що суперечать волі позивача надано не було, як і не доведено, яким чином позивачу, рішення загальних зборів, перешкодили приймати участь в управлінні будинком, та яким чином, у випадку задоволення позову будуть відновленні його права та чи не вплине це на права інших осіб, що приймали участь у вказаних загальних зборах, та в цілому на діяльність Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта".

Даючи оцінку доводам учасників, викладеним у апеляційній скарзі відзиві з огляду на низку тверджень сторін, що не стали предметом аналізу в даній постанові, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони грунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення ЄСПЛ у справах «Серявін та інші проти України», «Трофимчук проти України», «Проніна проти України»). Отже, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо наведення обґрунтування рішення, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Інші доводи апеляційної скарги на законність і правильність оскаржуваного рішення не впливають.

Колегія суддів враховує, що викладені в цій постанові висновки прийнятого рішення та його мотивування є достатніми і зрозумілими та відповідають вимогам закону.

Отже, рішення суду постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.7,367,369,374,375,381,382,389 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без змін.

Рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 04 листопада 2021 року залишити без з смін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий В.В. Гуль

Судді Ю.О. Матвієнко

Я.С. Мельник