Ухвала

22 червня 2022 року

м. Київ

справа № 757/9012/21-ц

провадження № 61-2625св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В., Лідовця Р. А.,

Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Держава Україна в особі Кабінету Міністрів України;

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну

скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 19 січня 2022 року у складі колегії суддів: Поліщук Н. В., Андрієнко А. М., Соколової В. В.,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 лютого 2022 року відкрито касаційне провадження у вищевказаній справі та витребувано її матеріали зПечерського районного суду м. Києва.

У червні 2022 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 червня 2022 року справу за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України про відшкодування майнової шкоди, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 19 січня 2022 року призначено до судового розгляду.

У відзиві головного спеціаліста відділу судового забезпечення Кабінету Міністрів України управління судового забезпечення держави Департаменту

з питань судової роботи Міністерства юстиції України заявлено клопотання про розгляд справи за участю особи, яка забезпечує самопредставництво інтересів Кабінету Міністрів України в судах.

Колегія суддів не знаходить підстав для задоволення вищевказаного клопотання.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Zhuk v. Ukraine» від 21 жовтня 2010 року).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно зі статтею 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Аналіз вищевказаних положень закону свідчить про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.

Оскільки Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при призначенні справи до судового розгляду не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, то підстав для розгляду справи за їх участю, у тому числі особи, яка забезпечує самопредставництво інтересів Кабінету Міністрів України в судах.

Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення зі справою, з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними положеннями

статті 43 ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені або можуть бути висловлені нею у письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи

з викликом її учасників.

Тому у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні потрібно відмовити.

Керуючись статтями 7, 260, 400, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволені клопотання головного спеціаліста відділу судового забезпечення Кабінету Міністрів України управління судового забезпечення держави Департаменту з питань судової роботи Міністерства юстиції Українипророзгляд справи за участю особи, яка забезпечує самопредставництво інтересів Кабінету Міністрів України в судах, відмовити.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць

Р. А. Лідовець

Ю. В. Черняк