Справа № 522/6855/21
Провадження № 2/522/2678/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2022 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючої судді Шенцевої О.В.,

за участі секретаря Лукашкіна О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одеса цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа: КП «Міськзелентрест» про відшкодування матеріальної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси 15.04.2021 року надійшла позов ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа КП «Міськзелентрест» про відшкодування матеріальної шкоди, відповідно до якої позивачка просив стягнути з Одеської міської ради на її користь кошти на відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 162 301,25 грн., кошти, сплачені нею за проведення оцінки у розмірі 2500 грн. та кошти, сплачені нею при поданні позовної заяви до суду.

Ухвалою суду від 14.06.2021 року провадження у справі було відкрито та призначено розгляд справи в загальному позовному порядку із призначенням підготовчого засідання на 14.07.2021 року.

До суду 10.08.2021 р. надійшов відзив на позов від представника Одеської міської ради (а.с.85-99), згідно якого позовні вимоги не визнали та просили відмовити.

В обґрунтування позовних вимог згідно уточненої позовної заяви зазначено, що 29.12.2020 р. за адресою: м.Одеса, вул. Л.Толстого, 11 кут вул. Новосельського, на її автомобіль КІА OPTIMA, держ. номерний знак НОМЕР_1 , впало дерево, внаслідок чого автомобіль отримав пошкодження, що завдало їй матеріальну шкоду.

07.10.2021 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву (а.с.110-118).

До суду також надійшли 13.10.2021 року письмові пояснення до позовної заяви представника третьої особи КП «Міськзелентрест» (а.с.131-132), згідно яких просили в задоволенні позову відмовити., оскільки утримання зелених насаджень на прибудинковій території входить до житлово-комунальної послуги з управління багатоквартирним будинком та є прямим обов`язком відповідного управителя або балансоутримувача будинку.

Ухвалою суду від 25.11.2021 р. закрито підготовче засідання по цивільній справі за позовом до ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа КП «Міськзелентрест» про відшкодування матеріальної шкоди та призначено до судового розгляду по суті на 02.02.2022 р.

У судове засідання 29.11.2022 року з`явилася позивачка, яка уточнений позов підтримала повністю та просила задовольнити з підстав, викладених в уточненій позовній заяві, відповіді на відзив та письмових поясненнях. Посилалась на те, що факт завдання шкоди майну позивача є встановленим та не спростований відповідачем. Відповідальність за завдані збитки несе балансоутримувачем, проте саме у зв`язку з бездіяльністю відповідача він не є визначеним, тому на думку сторони позивача саме Одеська міська рада є належним відповідачем у справі.

Присутня на судовому засіданні представниця відповідача повідомила, що виконком Одеської міської ради позов не визнає в повному обсязі з викладених у відзиві та запереченні підстав. Посилалася на те, що Одеська міська рада є неналежним відповідачем по даній справі, та не є балансоутримувачем території, на якій розташовані зелені насадження за адресою: м. Одеса, вул. Л.Толстого,11, позивачем не доведено причинного зв`язку між подіями та їх діяльністю. Вважає, що позивачем взагалі не доведено факту падіння дерев оскільки не надано фотографій з місця події, а також протоколу огляду місця події та не доведено обов`язку Одеської міської ради відшкодувати спричинену майнову шкоду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, судом встановлено наступні обставини.

Судом встановлено, що 29.12.2020 року на припаркований за адресою: м. Одеса, вул. Л.Толстого, 11 кут вул. Новосельського, належний позивачці на праві власності автомобіль KIA OPTIMA, реєстраційний номер НОМЕР_1 , впало дерево.

Позивачка ОСОБА_1 є власником легкового автомобіля марки KIA OPTIMA, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що підтверджується Свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 (а.с.36).

Внаслідок події транспортний засіб KIA OPTIMA зазнав механічних пошкоджень, про що складено акт огляду транспортного засобу №6945 від 11.01.2021 року (а.с.35-36).

За даним фактом позивачка відразу викликала на місце події працівників поліції, які зафіксували вищенаведені обставини, про що свідчать складений працівниками ГУНП в Одеській області рапорт від 29.12.2020 №24509 (а.с.119),протоколом прийнято заяву ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення від 29.12.2020 року (а.с.120), письмові пояснення ОСОБА_1 (а.с.121) та фото фіксація (а.с.122-127), надана позивачкою до позову.

Факт пошкодження автомобіля позивачки підтверджується відповіддю начальника Головного управління національної поліції в Одеській області Портофранківського відділення Приморського відділу поліції в м.Одесі ГУНП України в Одеській області №36/2-24509 від 31.12.2020 р. якою встановлено, що: під час перевірки фактів викладених у матеріалах встановлено, що від падіння дерева за адресою: м.Одеса, вул..Л.Толстого, 11 кут вул. Новосельського було пошкоджено автомобіль KIA OPTIMA сірого кольору, який отримав такі пошкодження, а саме: дах, заднє скло, криша багажнику, задній бампер, заднє праве крило, задня права фара, заднє ліве крило, задня ліва фара, подряпини кузову.(а.с.11)

Судом також досліджено висновок експерта №6945 складеного 31.01.2021 року по визначенню вартості відновлювального ремонту та матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, автомобіля KIA OPTIMA, реєстраційний номер НОМЕР_1 внаслідок пошкодження, яке сталося 29.12.2020 року, згідно якого вартість відновлюваного ремонту автомобіля KIA OPTIMA, реєстраційний номер НОМЕР_1 становить 266 090, 90 грн., вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля KIA OPTIMA, реєстраційний номер НОМЕР_1 складає 162 301,25 грн.(а.с.13-18). Зазначений доказ є належним та допустимим.

Згідно ремонтної калькуляції №6945 від 31.01.2021 року загальна вартість робіт становить 21 996, 00 грн., додаткові витрати 4236,00 грн., фарбування 41 787, 04 грн, запасні запчастини 198 071, 86 грн, що складає загальну вартість ремонту автомобіля KIA OPTIMA, реєстраційний номер НОМЕР_1 266 090, 90 грн.(а.с.19-22)

За довідкою Гідрометеорологічного центру від 12.11.2021 р. № 01-18/1439, (а.с.163) 29 грудня 2020 року через територію Одеської області проходив атмосферний фронт, який зумовив невеликі дощі та штормовий вітер. За оперативними даними метерологічної станції Одеса (ГМЦ ЧАМ) 29.12.2020 року вночі невеликий дощ, кількість опадів 0,3 мм, вдень опадів не було, вітер південно східний з переходом на південно-західний 2-5 м/с, з 03 год. 06 хв. до 05 год. 03 хв., з 06 год. 54 хв. до 13 год.11 хв. та з 17 год. 15 хв. до 18 год. 44 хв. пориви вітру 12 м/с з 13 год.11 хв. до 17 год. 01 хв. пориви штормового вітру 15 м/с. Згідно «Настанови з метеорогічного прогнозування», вітер швидкістю 15-24 м/с вважається небезпечним метеорогічним явищем (І рівень небезпечності).

09.03.2021 року ОСОБА_1 направила претензію про відшкодування збитків до КП «Міськзелентрест» та Одеської міської ради, в якій просить відшкодувати їй вартість матеріального збитку у сумі 162 301,25 грн., яка була направлена з описом вкладення (а.с.43-49).

Вирішуючи спір суд виходить з наступного.

Згідно з п.9 ст.10 закону «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних, міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення контролю за станом благоустрою та утриманням територій, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, їх озелененням, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо.

У відповідності до ст.12 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», суб`єктами у сфері благоустрою населених пунктів є органи державної влади та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, органи самоорганізації населення, громадяни.

Пунктом 4 ч.1 ст.13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що до об`єктів благоустрою населених пунктів належать території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору.

Згідно з ч.2 ст.15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних основах залучати для цього інші підприємства.

У ст.25, ч.1 ст.28 закону «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір про утримання та благоустрій прибудинкової території. Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади.

Підпунктами 1, 2 пункту 4.14. Правил благоустрою території міста Одеси, затверджених рішенням Одеської міської ради від 23.12.2011 року №1631-VI, передбачено, що відповідальність за збереження зелених насаджень, догляд за ними, видалення сухостійних, пошкоджених хворобами та шкідниками зелених насаджень на вулицях перед будівлями до проїжджої частини, всередині квартальних насаджень та насаджень районів міста покладається на балансоутримувачів, власників, користувачів жилих, громадських, промислових будівель та споруд, а також на балансоутримувачів, власників, користувачів будівель підприємств побуту, торгівлі, закладів освіти, охорони здоров`я, розташованих на території житлової забудови, а на територіях підприємств, а також прилеглих до них ділянках і санітарно-захисних зонах на дані підприємства.

Згідно з п.п.10, 11 п.7.2 Правил благоустрою території міста Одеси, на територіях, які належить прибирати, необхідно проводити весь комплекс робіт, спрямований на наведення та постійне підтримання чистоти і порядку, збереження зелених насаджень, а саме: регулярно знищувати бур`яни, скошувати траву заввишки більше 10 см, видаляти сухостійні дерева та чагарники, видаляти сухе та поламане гілля та забезпечувати їх вивезення. Видалення сухостійних дерев та чагарників провадиться на підставі рішення Компетентного органу; проводити заходи, що забезпечують збереження насаджень, квітників, газонів, а також заходи по боротьбі зі шкідниками та хворобами зелених насаджень шляхом укладання відповідних договорів із спеціалізованими підприємствами.

Відповідно до п.5.5. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 року №105, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 27.07.2006 року за №880/12754, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

Розділом 9 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України встановлено, що виробничий процес утримання об`єктів зеленого господарства включає: догляд за деревами і чагарниками, живоплотами, виткими рослинами, квітниками, газонами, садовими доріжками та майданчиками, малими архітектурними формами; захист зелених насаджень від шкідників і хвороб, садіння квітів, створення газонів, видаленням окремих дерев, садіння окремих дерев, видалення аварійних дерев, санітарне очищення території об`єкта благоустрою. Пунктом 9.1.11.3 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України передбачено, що під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева.

Згідно з п.9.1.12. вказаних Правил, аварійним вважається дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі.

Крім того, відповідно до розділу 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюються їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки, а за даними обстежень складають відповідні акти.

Таким чином, відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі зелених насаджень, уповноважені органами місцевого самоврядування підприємства, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень.

Правилами визначено, що балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства.

Ураховуючи вищевикладене, суд вбачає, що відшкодування шкоди, завданої пошкодженням автомобіля позивача повинно здійснюватися особою у власності або на балансі якої перебуває земельна ділянка, на якій розташоване дерево, гілка якого впала та пошкодила автомобіль.

Відповідно до пп.7 п. «а» ч.1 ст.30 закону «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах із цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою виробничих територій, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян.

Тобто організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень належить до відання саме виконавчого органу міської ради, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння гілки з дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень за адресою: м. Одеса, вул. Л.Толстого,11 .

При вирішенні аналогічного спору Верховний Суд у постанові від 04 квітня 2018 року у справі №2-1474/11, дійшов такого ж висновку, а саме, «організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень належить до відання саме виконавчого органу міської ради, а тому обов`язок відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева не може бути покладено на Дніпровську міську раду як орган місцевого самоврядування».

Згідно відповіді комунального підприємства «МІСЬКЗЕЛЕНТРЕСТ» від 22.03.2021 р.., зелені насадження за адресою: м. Одеса, вул. Л.Толстого, 11 не знаходяться на балансі та не утримуються КП «МІСЬКЗЕЛЕНТРЕСТ», відповідний договір щодо догляду за зеленими насадженнями за вищезазначеною адресою з балансоутримувачем, власником або користувачем КП «МІСЬКЗЕЛЕНТРЕСТ» не укладався.(а.с.50-51)

Також у матеріалах справи відсутні докази того, що це дерево було передано на баланс будь-якому іншому підприємству, та щодо наявності відповідного факту стороною відповідача не було надано належних та допустимих доказів.

Підсумовуючи усе вищенаведене вбачається, що до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а у разі не визначення виконавчим органом балансоутримувачів, які мають належним чином доглядати за зеленими насадженнями у тому числі і деревами та вживати усі необхідні заходи для безпечного знаходження громадян, а також їх майна на території, яка підвідомча таким балансоутримувачам, відповідальність несе виконавчий орган місцевої ради.

Згідно з ч.3 ст.386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

У відповідності до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч.1 ст.1173 ЦК України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

На думку суду, позивачем доведено факт завдання їй шкоди в результаті падіння дерева на автомобіль позивачки, протиправну бездіяльність відповідача, яка виразилась у невизначені балансоутримувача цього зеленого насадження, причинний зв`язок між ними, а відповідач відповідно до вимог статей 10-13, 49, 81, 89 ЦПК України року це не спростував і не довів відсутності своєї вини та відсутність підстав відшкодування шкоди.

Враховуючи довідку Гідрометеорологічного центру від 12.11.2021 р. № 01-18/1439 падіння дерева не було пов`язано з впливом негативних погодних факторів, тобто не являється дією непереборної сили, форс-мажорною обставиною, яка виключає відповідальність відповідача із завдання шкоди позивачу.

Отже, виходячи із викладеного суд приходить до висновку про безпідставність тверджень представника відповідача з приводу того, що Одеська міська рада є неналежним відповідачем у справі.

Враховуючи те, що саме на Одеську міську раду покладено обов`язок забезпечити їх належне та безпечне функціонування та експлуатацію у спосіб, що унеможливить її негативний вплив на мешканців міста та пошкодження їх майна, суд дійшов висновку, що обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева у даному випадку повинно бути покладено саме на Одеську міську раду.

У ч.2 ст.1166 ЦК передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Тобто в деліктних зобов`язаннях передбачено презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ч.2 ст.1192 ЦК України).

У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана фізичній особі, майну фізичної особи чи майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Тобто в деліктних зобов`язаннях передбачено презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (частина 2 статті 1192 ЦК України).

Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди.

Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві.

Факт падіння дерева на належний позивачу автомобіль та завдання в зв`язку з цим транспортному засобу механічних пошкоджень, а також розмір заподіяної шкоди підтверджуються матеріалами справи та не спростовано відповідачем.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, зокрема кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.

Щодо розподілу судових витрат.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Крім того, позивачка просила стягнути з відповідача кошти, сплачені нею за проведення оцінки автомобіля KIA OPTIMA, реєстраційний номер НОМЕР_1 в розмірі 2500 грн.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать в т.ч. витрати пов`язані з проведенням експертизи та професійну правничу допомогу.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує в тому числі чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову (ч.2 ст.141 ЦПК України).

Так, витрати, здійснені позивачкою на проведення автотоварознавчого дослідження №6945 складеного 31.01.2021 року по визначенню вартості відновлювального ремонту та матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, автомобіля KIA OPTIMA, реєстраційний номер НОМЕР_1 внаслідок пошкодження, яке сталося 29.12.2020 року автомобіля, пов`язані з розглядом справи, оскільки саме на підставі висновку експерта встановлено розмір матеріальної шкоди нанесеної позивачці. А тому, зазначені витрати повинні бути відшкодовані відповідачем позивачу у сумі 2500 грн.

Судом встановлено, що за подання даного позову позивачка понесла додаткові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1648,01 гривень, що підтверджується наявним у матеріалах справи на зазначену суму (а.с.7).

Враховуючи те, що позовні вимоги банку були задоволені у повному обсязі, то суд стягує з відповідача судовий збір у повному обсязі у розмірі 1648,01 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.15-16, 22, 1166, 1192 ЦК України, Законом України «Про благоустрій населених пунктів», ст.ст.2, 4, 10-13, 43, 49, 64, 76, 81, 82, 89, 95, 133, 141, 210, 247, 258-259, 263-265, 268, 354 ЦПК України; суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа КП «Міськзелентрест» про відшкодування матеріальної шкоди - задовольнити.

Стягнути із Одеської міської ради (м. Одеса, пл. Думська, 1) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 АДРЕСА_1 ):

- відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 162 301,25 грн. (сто шістдесят дві тисячі триста одна гривня 25 копійок)

- витрати за проведення дослідження по визначенню вартості ремонту автомобіля та матеріального збитку у розмірі 2500 грн. (дві тисячі п`ятсот гривень 00 копійок)

- судовий збір у розмірі 1648,01 грн. (одна тисяча шістсот сорок вісім гривень 01 копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення, згідно ч.1 ст. 354 ЦПК України.

Повний текст рішення суду виготовлено 09.12.2022 року.

Суддя

29.11.2022