ЄУН № 337/3369/22
Провадження № 2/337/1801/2022
13 грудня 2022 року Хортицький районний суд м. Запоріжжя в складі:
головуючого судді Ширіної С.А.
за участю секретаря Бикової С.Б.
розглянувши в порідку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , який мотивує тим, що з відповідачем вони знаходяться в зареєстрованому шлюбі з 17.08.2002 року. Від шлюбу мають спільну дитину ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає з нею та після розірвання шлюбу проживатиме разом з нею. З лютого 2022 року з відповідачем подружні відносини припинено, оскільки у них різні погляди на сімейне життя, відсутнє взаєморозуміння, між ними втрачено почуття любові та поваги. Після припинення шлюбних відносин проживають окремо, спільне господарство не ведуть. На примирення не згодна, шлюб носить формальний характер, вважає, що родина розпалась остаточно. Просить шлюб розірвати.
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 на території України запроваджено воєнний стан.
Розпорядженням Голови Верховного суду від 14.09.2022 №49/0/9-22 підсудність Токмацького районного суду Запорізької області визначена за Хортицьким районним судом м. Запоріжжя.
Ухвалою судді від 10.11.2022 р. відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за даним позовом і призначено справу до розгляду по суті та відповідачу надано строк на подання відзиву на позовну заяву.
У призначений судом день позивач в судове засідання не з`явилась. В матеріалах справи міститься клопотання позивача про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує та просить розірвати шлюб.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився , причину відсутності суду не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином у відповідності з ч.11 ст.128 ЦПК України через розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Повідомлень щодо поважності причин його відсутності, заяви про слухання справи за його відсутністю та відзиву на позов до суду не надходило. Тому відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Тому, суд вважає, що відповідач не з`явився в судове засідання без поважаних причин.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.
В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Також, Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Відповідно до ч.8 ст.178, ч.2 ст.191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу звукозаписувальними технічними засобами не здійснювалось.
Суд, вважає можливим відповідно до ст. ч.1 п.2 ст.280 ЦПК України провести заочний розгляд справи у відсутність відповідача.
Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Позивач, згідно з поданою заявою, не заперечує проти заочного вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши мотиви та фактичні обставини , які враховуються при розірванні шлюбу, суд дійшов висновку, що вимоги позивача обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст.4,5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Згідно з ст.12,13,81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Суд встановив, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 17.08.2002 р., який зареєстровано Відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого районного управління юстиції м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 537.
Від шлюбу мають спільну дитину ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає з матір`ю - позивачем по справі та після розірвання шлюбу проживатиме разом з нею.
Як зазначено позивачем в позові з лютого 2022 року сторони припинили подружні відносини , оскільки у них різні погляди на сімейне життя, відсутнє взаєморозуміння, між ними втрачено почуття любові та поваги. Після припинення шлюбних відносин проживають окремо, спільне господарство не ведуть.
Відповідно до ч.8,9 ст.7 Сімейного кодексу України (далі СК України) регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності, розумності, відповідно до моральних засад суспільства.
Згідно з ч.1 ст.21, ч.1 ст. 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ст.5 Протоколу №7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми , користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру , що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.
Згідно з ч.1 ст.104, ч.3 ст.105, ст.110 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ
про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» , зазначено , що проголошена Конституцією України ( 254к/96-ВР ) охорона
сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя .
Згідно з ст.112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, або дитини , що має істотне значення.
З`ясувавши повно, всебічно та об`єктивно обставини справи, оцінивши надані суду докази, виходячи з вищевикладених вимог діючого законодавства, з урахуванням фактичних взаємин подружжя, мотивів та причин розлучення,суд вважає необхідним позов ОСОБА_1 задовольнити, оскільки судом встановлено, що сторони втратили почуття любові і поваги один до одного, подружні стосунки припинені з лютого 2022 року і з вказаного часу сторони проживають окремо. Суд вважає, що подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу суперечило б інтересам кожного з них та інтересам їх спільної дитини, що має істотне значення, у зв`язку з чим шлюб між сторонами слід розірвати.
Частиною 1 статті 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Керуючись ст.ст.7, 21,24,104,105,110,112 СК України, ст.2,4,5,12,13,76-82,89, 178,191,247,, 259, 263-265, 280, 282 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 17.08.2002 р. Відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого районного управління юстиції м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 537 - розірвати.
Рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили, є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржено до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.А. Ширіна

13.12.2022