Справа № 212/1882/21
У Х В А Л А

19 грудня 2022 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого - Чайкіна І.Б., за участю секретаря судового засідання Леонідової К.А., без участі сторін та фіксування судового процесу технічними засобами, розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривому Розі заяву адвоката Акімової Марини Дмитрівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.09.2021 року у цивільній справі № 212/1882/21 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: ВИКОНКОМ ПОКРОВСЬКОЇ РАЙОННОЇ У МІСТІ РАДИ В ОСОБІ ОРГАНУ ОПІКИ ТА ПІКЛУВАННЯ, ВИКОНКОМ САКСАГАНСЬКОЇ РАЙОННОЇ У МІСТІ РАДИ В ОСОБІ ОРГАНУ ОПІКИ ТА ПІКЛУВАННЯ про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання дітей, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.09.2021 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені у повному обсязі: 1. позбавлено батьківських прав громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відносно його неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; 2. позбавлено батьківських прав громадянку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відносно її неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; 3. призначено опікуном громадянку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , щодо малолітніх ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; 4. стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти на утримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 1/3 частини всіх видів доходів щомісячно на кожну дитину, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідно віку, до досягнення дітьми повноліття на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , починаючи стягнення з 03 березня 2021 року і до досягнення дітьми повноліття; 5. стягнуто з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , аліменти на утримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 1/3 частини всіх видів доходів щомісячно на кожну дитину, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідно віку, до досягнення дітьми повноліття на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , починаючи стягнення з 03 березня 2021 року і до досягнення дітьми повноліття.

До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла вищевказана заява в якій адвокат Акімова Марина Дмитрівна просить а) поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення; б) скасувати заочне рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.09.2021 року. Мотивуючи свою заяву тим, що ОСОБА_1 не згодний з позбавленням батьківських прав, оскільки знаходився закордоном, а тому фактично був позбавлений можливості захистити свої батьківські права та подати заперечення на позовну заяву. Зазначила, що ОСОБА_1 постійно підтримував зв`язок з позивачкою стосовно розвитку та виховання дітей, спілкувався з дітьми та фінансово їх підтримував. Вказала, що відповідач ОСОБА_1 перебуває в офіційному шлюбі, від цього шлюбу має дитину, і під час розгляду вказаної справи про позбавлення батьківських прав та по сьогоднішній день офіційно працевлаштований, не зловживає та не зловживав алкогольними напоями, фінансово забезпечував дітей, а тому підстав для позбавлення його батьківських прав не має.

Заявник в судове засідання призначене на 19.12.2022 року не з`явився, про день, час та місце розгляду заяву сповіщений належним чином. Від його представниці надано до суду клопотання про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без їх участі, наполягають на заявлених вимогах.

Від представниці ВИКОНКОМУ САКСАГАНСЬКОЇ РАЙОННОЇ У МІСТІ РАДИ В ОСОБІ ОРГАНУ ОПІКИ ТА ПІКЛУВАННЯ Іванової О. надійшла заява про розгляд спраив без участі, при вирішенні питання про скасування заочного рішення поклалися на розсуд суду.

Через канцелярію суду від представниці ВИКОНКОМУ ПОКРОВСЬКОЇ РАЙОННОЇ У МІСТІ РАДИ В ОСОБІ ОРГАНУ ОПІКИ ТА ПІКЛУВАННЯ надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність . Представник ОСОБА_6 просила залишити без задоволення заяву про перегляд заочного рішення оскільки така не відповідає інтересам дітей. Відповідач жодного разу не звертався до виконкому щодо повернення йому дітей, будь-яких документів не надавав, життям та долею дітей не цікавився.

Суд, ознайомившись із заявою про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права частина перша статті 8 Конституції України. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права відповідно до частини перша статті 129 Конституції України в редакції, чинній на час розгляду заяви про скасування заочного рішення.

Суд здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, забезпечуючи при цьому верховенство права, а судді - керуючись відповідним принципом (частина перша статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; частина перша статті 47 цього Закону в редакції, що була чинною на час розгляду справи судом першої інстанції; частина перша статті 48 вказаного Закону у редакції, чинній на час розгляду справи судом апеляційної інстанції).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права частиною спільної спадщини Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» [ВП] (Brumarescu v. Romania) [GC], заява № 28342/95, пункт 61, ЄСПЛ 1999-VII). Юридична визначеність передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішень. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного розгляду справи та її нового вирішення. Повноваження судів вищих інстанцій щодо перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок та недоліків правосуддя, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен розглядатись як прихований засіб оскарження, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для повторного розгляду. Відступ від цього принципу може бути виправданим лише коли він обумовлений особливими та непереборними обставинами (див. рішення заява № 52854/99, пункт 52, ЄСПЛ 2003-IX).

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Цивільне процесуальне законодавство України передбачає можливість перегляду заочного рішення та підстави його скасування.

Відповідно до статті 288 ЦПК України (в редакції, чинній на час постановлення судового рішення за наслідками розгляду заяви про перегляд заочного рішення) заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, для скасування заочного рішення суду першої інстанції належить встановити як поважність причин неявки в судове засідання відповідача, так і те, що наявні докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

За наведених обставин, відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 та частини одинадцятої статті 128 ЦПК України, відповідач був належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи з моменту опублікуванням оголошення про виклик, а тому посилання відповідача щодо неналежного його повідомлення про розгляд справи є безпідставними.

Згідно до вимог ч. 1 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Ч. 2 ст. 12 ЦПК України визначено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

У відповідності до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Предметом спору по зазначеній справі є батьківські права ОСОБА_1 щодо дітей, а саме ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть позивачка ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_6 померла (а.с.188-190).

За правилами ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно з ч.1 ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

У відповідності до ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Процесуальне правонаступництво виключається у разі, коли неприпустимо спадкоємство в матеріальному праві, зокрема, коли вимога нерозривно пов`язана з особою позивача або відповідача (в позовах про розірвання шлюбу, стягнення аліментів, відновлення на роботі і ін.), а також коли спадкоємство суперечить закону або договору.

Наведені представником відповідача в заяві доводи та додані матеріали не вказують на наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто посилання позивача в поданому позові не спростовано.

Так, відповідач зацікавився долею дітей лише після смерті позивачки. При цьому доказів щодо можливості виконання своїх батьківських прав, спростування обставин викладених у висновку виконкому Жовтневої районної у місті ради "Про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 " затвердженого рішенням органу опіки та піклування виконкому суду не надано.

При цьому відповідач зазначив в заяві, що він хоче забрати дітей жити до себе, проте доказів щодо наявності у нього постійного місця проживання та умов для забезпечення дітей суду не надав. У випадку скасування заочного рішення суд зобов`язаний буде закрити провадження відповідно до статті 255 ЦПК України у зв`язку зі смертю позивачки. При цьому суд буде позбавлений можливості переконатись, що інтереси дітей, а саме щодо піклування про їх здоров`я, фізичний, духовний розвиток, навчання будуть дотримані.

Відповідно до частини третьої статті 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення та залишення її без задоволення.

При цьому суд роз`яснює, що батько, позбавлений батьківських прав, має право на звернення до суду з позовом про поновлення батьківських прав у разі зміни поведінки особи, позбавленої батьківських прав, та обставин, що були підставою для позбавлення батьківських прав, а отже відповідач не позбавлений можливості щодо захисту своїх сімейних прав.

Керуючись статтями 258 - 261, 284, 286, 287 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Акімової Марини Дмитрівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.09.2021 року у цивільній справі № 212/1882/21 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: ВИКОНКОМ ПОКРОВСЬКОЇ РАЙОННОЇ У МІСТІ РАДИ В ОСОБІ ОРГАНУ ОПІКИ ТА ПІКЛУВАННЯ, ВИКОНКОМ САКСАГАНСЬКОЇ РАЙОННОЇ У МІСТІ РАДИ В ОСОБІ ОРГАНУ ОПІКИ ТА ПІКЛУВАННЯ про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання дітей - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. Б. Чайкін