ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2022 року м. Чернівці

справа № 720/2142/21

провадження №22-ц/822/528/22

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Височанської Н. К.

суддів: Владичана А.І., Лисака І.Н.

секретар Петранюк Ю.Т.

за участю: представника позивача Пилип`юка О.М., відповідача ОСОБА_1 , представника Новоселицького відділу ДВС Рудченко Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Новоселицького відділу державної виконавчої служби у Чернівецькій області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), ОСОБА_1 , державного підприємства «Сетам», третя особа ОСОБА_3 , про визнання недійсними електронних торгів щодо реалізації арештованого майна та відновлення становища, яке існувало до проведення електронних торгів, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , на рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 28 березня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Ляху Г.О.,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2021 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Новоселицького відділу державної виконавчої служби у Чернівецькій області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), ОСОБА_1 , державного підприємства «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів щодо реалізації арештованого майна та відновлення становище, яке існувало до проведення електронних торгів.

Позовна заява обґрунтована тим, що він є власником нежитлового приміщення, яке розташоване по АДРЕСА_1 .

На виконанні в Новоселицькому відділі ДВС перебувало виконавче провадження № 64853144 від 17 березня 2021 року з виконання виконавчого листа, виданого Новоселицьким районним судом 10 грудня 2020 року, № 720/166/20, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 боргу за договором позики в розмірі 115 016 гривень 80 копійок та витрат на правничу допомогу в сумі 3021 гривні 08 копійок.

Зазначав, що йому не було відомо про відкриття виконавчого провадження, він не отримував ні копію постанови про відкриття виконавчого провадження, ні копію постанови про арешт майна, ні копію постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності.

Водночас 20 жовтня 2021 року йому стало відомо від державного виконавця про те, що його майно - нежитлове приміщення, що розташоване по АДРЕСА_1 , було продано на електронних торгах, які відбулися 27 вересня 2021 року, про час і місце проведення яких його не повідомляли.

В той же час, кошти за договором позики на виконання рішення суду в сумі 78 591 гривень 67 копійок були перераховані ним на рахунок Новоселицького відділу ДВС, що підтверджується квитанціями від 22 вересня 2021 року, 23 вересня 2021 року, 25 вересня 2021 року, 27 вересня 2021 року. Відповідно до розписок від 19 серпня 2021 року, 09 вересня 2021 року, 15 вересня 2021 року та 17 вересня 2021 року позивач передав стягувачу ОСОБА_3 кошти в сумі 55 000 гривень. Оригінали вказаних розписок були передані особисто його батьком ОСОБА_5 в руки державному виконавцю ОСОБА_6 .

Отже, фактично станом на 25 вересня 2021 року ОСОБА_3 були передані кошти в сумі 118 037 гривень, решта 15 554 гривень 67 копійок залишилися на рахунках Новоселицької відділу ДВС для покриття своїх витрат, тобто у державного виконавця були всі підстави для закінчення виконавчого провадження відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження», у зв`язку із фактичним виконанням рішення суду відповідно до виконавчого документа.

Одночасно зазначав, що при реалізації його майна на електронних торгах були допущені ще ряд порушень, які свідчать про їх недійсність.

Так, в порушення вимог п. 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом МЮ України від 09 вересня 2016 року № 2831/5 у заявці державного виконавця на реалізацію арештованого майна відсутня інформація про форму реалізації та відомості про майно; замість електронного аукціону були проведені електронні торги; окрім переможця торгів інші учасники були фіктивними; в акті про проведені торги не зазначено місце їх проведення та місце проживання переможця.

Посилаючись на вказані обставини, просив суд визнати недійсними електронні торги щодо реалізації арештованого майна нежитлового приміщення, яке розташоване по АДРЕСА_1 та повернути сторін до стану, який існував до проведення електронних торгів.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Новоселицького районного суду Чернівецької області від 28 березня 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що позивачем не доведено обґрунтованість позовних вимог та наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а також порушень прав та законних інтересів позивача.

Короткий зміст та узагальнені доводи апеляційної скарги та позиції інших учасників

На дане рішення ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Посилається на те, що у постанові Верховного Суду, на яку посилається суд першої інстанції, рішення приймались з урахуванням Закону України Про іпотеку, оскільки майно, яке реалізовувалось на електронних торгах, було предметом іпотеки. Тому, неналежне повідомлення боржника про дату і час проведення електронних торгів щодо реалізації його майна є порушенням порядку реалізації такого майна, та прямим втручанням у право ОСОБА_2 на мирне володіння своїм майном, яке гарантоване Конституцією України, а також закріплене в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ст. 1 Першого протоколу), яка є частиною національного законодавства.

Зазначає, що в заявці на реалізацію арештованого майна від 10 серпня 2021 року, номер виконавчого провадження зазначено 64853144, в той час як дане провадження вже включене в зведене виконавче провадження №66318670, що є порушенням Порядку щодо заповнення заявки на реалізацію арештованого майна.

Порядок містить поняття учасника електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (далі - учасник) - це фізична особа, що має повну дієздатність, або її належним чином уповноважений представник, юридична особа в особі представника, уповноваженого виступати від її імені, допущені до участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) відповідно до вимог цього Порядку.

З аналізу зазначених положень Порядку вбачається множинність учасників, а саме із словосполучення один із учасників, та такий учасник набуває статусу учасника коли він допущений до участі в електронних торгах.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази того, що в електронних торгах брали участь декілька учасників, та за відсутності таких доказів електронні торги повинні бути визнані недійсними.

Організатором електронних торгів не було здійснено перевірку заявки на відповідність вимогам п. 2 щодо наявності всіх необхідних відомостей, тим самим допущено порушення вимог Порядку.

Акт про проведення електронних торгів не містить відомостей про те, де проводилися електронні торги та місце проживання переможця електронних торгів, що суперечить Порядку, адже пунктом 5 розділу X передбачено перелік даних, які зазначаються в акті, серед яких і місце проведення торгів та відомості про місце проживання переможця.

У відзивах на апеляційну скаргу ОСОБА_1 та Новоселицький відділ ДВС просять залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Позиція апеляційного суду

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судом встановлено, що на виконанні у Новоселицькому районному відділі державної виконавчої служби Південно-Західного межрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) знаходилися виконавчі провадження: ВП № 64853144 від 17 березня 2021 року, ВП № 65744939 від 09 червня 2021 року, ВП № 66261060 від 23 липня 2021 року, ВП № 66155915 від 21 липня 2021 року, які постановою державного виконавця від 29 липня 2021 року були об`єднані у зведене виконавче провадження № 66318670.

Виконавче провадження № 64853144, яке входило до складу зведеного виконавчого провадження, було відкрито 17 березня 2021 року відповідно до виконавчого листа, виданого Новоселицьким районним судом 10 лютого 2021 року за № 720/166/20 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 боргу за договором позики в розмірі 115 016 гривень 80 копійок та витрат на правничу допомогу в сумі 3021 гривні 08 копійок.

В межах вказаного виконавчого провадження постановою державного виконавця від 17 червня 2021 року було арештовано майно боржника ОСОБА_2 , а саме нежитлове приміщення, яке розташоване по АДРЕСА_1 .

Постановою державного виконавця від 01 липня 2021 року для участі у виконавчому провадженні було призначено суб`єкта оціночної діяльності СОД ТОВ «РЕНОМЕ ГРУП», відповідно до звіту якого від 02 липня 2021 року вказане нерухоме майно було оцінено в 45 372 гривень.

Вказаний звіт виконавцем отримано 30 липня 2021 року.

В порядку визначеному ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомив боржника ОСОБА_2 про результати оцінки майна 30 липня 2021 року, тобто не пізніше наступного робочого дня після дня отримання звіту про оцінку, що підтверджується супровідним листом та поштовим повідомленням про його отримання.

10 серпня 2021 року Новоселицьким ВДВС на адресу ДП «Сетам» було подано заявку на реалізацію арештованого майна ВП № 64853144, а саме нежитлового приміщення, яке розташоване по АДРЕСА_1 .

Державним підприємством СЕТАМ 27 вересня 2021 року було проведено електронні торги з реалізації вказаного арештованого майна за лотом № 490574 та визначено переможця учасника № 3 ОСОБА_1 , який запропонував за лот найвищу ціну 45 372 гривень, про що було складено протокол № 554932.

05 жовтня 2021 року Новоселицьким ВДВС було складено акт про проведення електронних торгів щодо реалізації вказаного нерухомого майна.

Мотиви, з яких виходив апеляційний суд та застосовані норми права

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення суду першої інстанції вказаним вимогам відповідає.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Згідно із частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги.

Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19).

Для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено, зокрема, не надано належних і допустимих доказів, що зазначені ним у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів.

У постанові від 10 липня 2019 року у справі № 462/2232/16 (провадження № 61-21671св18) Верховний Суд зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Отже, неповідомлення боржника про проведення електронних торгів не впливає на їх результат та правомірність.

Судом першої інстанції також надано оцінку змісту заявки Новоселицького відділу ДВС на адресу ДП «Сетам» про реалізацію арештованого майна, з якої судом встановлено, що вона містить всі необхідні відомості , визначені п.2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна.

Установивши, що ОСОБА_2 не довів обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, оскільки не надав доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які могли вплинути на результати електронних торгів, тобто не довів порушення його прав і законних інтересів, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними.

Отже, вирішуючи спір, суд першої інстанції з дотриманням вимог статей 263-265 ЦПК України правильно встановив правовідносини, що склалися між сторонами, та дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 .

При цьому посилання ОСОБА_2 на порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних (електронних) торгів, у тому числі щодо неповідомлення про відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, призначення суб`єкта оціночної діяльності, тощо, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 14 квітня 2020 року у справі № 668/14900/15-ц (провадження № 61-12468св19).

Не дивлячись на це, судом першої інстанції встановлено, що боржника було повідомлено про вчинення виконавчих дій, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.

Не знайшли свого підтвердження й посилання ОСОБА_2 на те, що станом на 27 вересня 2021 року ним погашено заборгованість перед ОСОБА_3 , тому державний виконавець мав винести постанову про закінчення виконавчого провадження, оскільки як вірно зазначено судом першої інстанції, позивачем не доведено, що розписки від 19 серпня 2021року, 09 вересня 2021 року, 15 вересня 2021 року та 17 вересня 2021 року були невідкладно надані державному виконавцю. Крім цього, у наданих суду письмових розписках не зазначено, що грошові кошти передавалися саме за виконавчим листом № 720/1666/20.

Вирішуючи спір між сторонами у справі, суд першої інстанції, з висновками якого погоджується й апеляційний суд, правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно встановив обставини справи, дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду першої інстанції по суті вирішення указаного позову та не дають підстав вважати, що судом порушено норми матеріального та процесуального права, про що зазначає в апеляційній скарзі заявник.

Аргументи апеляційної скарги зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції стосовно встановлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом першої інстанції, який їх обґрунтовано спростував.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив це рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 28 березня 2022 року залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , залишити без задоволення.

Рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 28 березня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 29 липня 2022 року.

Головуючий Н.К. Височанська

Судді: А.І. Владичан

І.Н. Лисак