Справа №443/1267/22
Провадження №2/443/708/22
УХВАЛА

про забезпечення позову

02 грудня 2022 року місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Павлів А.І., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову,

встановив:

Суть заяви.

Представник позивача подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/7 частину будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності, реєстраційний номер майна 27437002, а також на інше рухоме майно та грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті ОСОБА_3 і знаходяться у нього, в межах суми заборгованості, що складає 21 376,39 долари США, а в грошовому еквіваленті 778 077,58 грн.

В обґрунтування заяви покликається на неповернення відповідачем ОСОБА_3 отриманих за розпискою від ОСОБА_1 грошових коштів в розмірі 20 000 доларів США та 3% річних в розмірі 1 276,39 доларів США, які він зобов`язався повернути частинами до 30.09.2020, проте не виконав зобов`язання по даний час. Відповідач має у своєму володінні транспортні засоби, а також здійснює підприємницьку діяльність, відтак має можливість повертати суму боргу, крім того володіє нерухомим майном. Відповідач жодних дій по виконанню обов`язку перед позивачем не вчиняє, відтак, очевидним є той факт, що відповідач ухиляється від взятих на себе обов`язків. Невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належне відповідачеві майно та грошові кошти в межах суми заборгованості може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в подальшому.

Суд, вивчивши викладені представником позивача у заяві аргументи, а також додані до неї документи, доходить такого висновку.

Фактичні обставини, встановлені судом.

За змістом розписки від 14.05.2020 ОСОБА_3 отримав у ОСОБА_1 кошти в сумі 20 000 доларів США, які зобов`язується повернути частину до 19.05.2020, а саме: чотири тисячі доларів США, а решту суми до 30.09.2020 (а.с.4).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 17.11.2022 ОСОБА_3 на праві приватної спільної часткової власності належить 1/7 частина будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.20-24).

Нормативно-правові акти, якими керувався суд.

Згідно з вимогами частини 2 статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Нормою пункту 1 частини 1 статті 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» (далі Постанова Пленуму ВСУ), згідно з якими розглядаючи заяву про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків.

Суд зауважує, що метою застосування заходів забезпечення позову є гарантування виконання можливого рішення суду, відтак такі повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову.

Також, суд звертає увагу на те, що забезпечення позову є тимчасовим заходом, необхідним для попередження подальших неправомірних дій, про усунення яких позивач просить (або проситиме) у позові, і такий захід забезпечення позову не вирішує наявності будь-якого права.

Аналіз наведених стороною позивача аргументів та наявних на їх підтвердження доказів дає підстави дійти висновку про наявність підстав вважати, що між сторонами дійсно наявний спір і невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належне відповідачу майно може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, тому суд вважає, що заяву слід задовольнити повністю.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 157, 260, 261 ЦПК України,

постановив:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити повністю.

Накласти арешт на 1/7 частину будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 на праві приватної спільної часткової власності (на підставі свідоцтва про право власності, рішення №79 від 14.06.2001р., 21.12.2001, Зарічанська сільська рада, реєстраційний номер майна: 27437002), а також на інше рухоме майно та грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті ОСОБА_3 і знаходяться у нього, в межах суми заборгованості, що складає 21 376,39 доларів США, що еквівалентно 778 077,58 грн.

Копію ухвали направити в Жидачівський районний відділ державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) до виконання.

Відповідно до вимог статті 157 ЦПК України ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

Суддя А.І. Павлів