КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2022 року м. Київ

Унікальний номер справи № 757/7499/17-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/12751/2022

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Гаврюшенко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП) на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 16 липня 2020 року, постановлену під головуванням судді Вовк С.В., у справі за скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на дії начальника Печерського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Ярушевської Ірини Ігорівни щодо винесення постанови про відмову у задоволенні відводу від 15 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61936958, -

в с т а н о в и в :

У червні 2020 року АТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду зі скаргою на дії начальника Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевської І.І. щодо винесення постанови про відмову у задоволенні відводу від 15 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61936958.

Скарга мотивована тим, що державний виконавець ОСОБА_1 , зловживаючи службовим становищем, здійснила підроблення актів від 16 жовтня 2019 року та від 30 жовтня 2019 року, у зв`язку з чим 07 травня 2020 року до Печерського УП ГУНП у місті Києві подано заяву про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 364 КК України.

З огляду на викладене, 07 травня 2020 року на адресу начальника Печерського РВ ДВС у місті Києві ЦМРУ МЮ (м. Київ) Ярушевської І.І. подано заяву про відвід державного виконавця Кравчук (Левіцької) А.С. з вимогою про передачу виконавчого документа іншому державному виконавцю зазначеного відділу виконавчої служби.

Постановою начальника Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевської І.І. від 15 травня 2020 року у задоволенні відводу відмовлено з посиланням на те, що AT КБ «Приватбанк» не навело чітких підстав для задоволення вказаної заяви. Банк не погодився з рішенням Ярушевської І.І. , вважав відмову у задоволенні відводу ОСОБА_1 незаконною, а винесену постанову такою, що підлягає скасуванню.

На підставі викладеного АТ КБ «Приватбанк» просило: визнати неправомірними дії начальника Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевської І.І. щодо винесення постанови про відмову у задоволенні відводу від 15 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61936958 та скасувати зазначену постанову (т. 1 а.с. 1-3).

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 16 липня 2020 року скаргу АТ КБ «Приватбанк» задоволено частково. Скасовано постанову начальника Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевської І.І. про відмову у задоволенні відводу від 15 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61936958. У задоволенні іншої частини вимог скарги відмовлено (т. 3 а.с. 3, 6-8).

Не погодившись з ухвалою районного суду, представник SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП) - адвокат Борух В.А. звернувся до суду з апеляційною скаргою, у якій просив скасувати оскаржувану ухвалу та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні скарги відмовити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначав, що заява про відвід державного виконавця АТ КБ «Приватбанк» не містить передбачених ч. 4 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження» підстав для відводу. Підставою для заявленого відводу державного виконавця є незгода боржника із актами державного виконавця від 16 жовтня 2019 року та від 30 грудня 2019 року, оскільки на думку боржника, вказані акти вчинені внаслідок службового підроблення. Однак доказів на підтвердження факту підроблення документів боржником не надано. Таким чином, постанова про відмову у задоволенні відводу від 15 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61936958 є законною, обґрунтованою та відповідає вимогам Закону України «Про виконавче провадження».

Також посилався на порушення судом норм процесуального права, зокрема, оскаржувана ухвала була постановлена без належного повідомлення всіх учасників справи про час та місце розгляду скарги (т. 3 а.с. 104-109).

У відзиві на апеляційну скаргу представник АТ КБ «ПриватБанк» - адвокат Макарова А.М. просила апеляційну скаргу залишити без задоволення. Вважає, що судом першої інстанції постановлено ухвалу без порушень норм матеріального та процесуального права (т. 3 а.с. 143-151).

Постановою Київського апеляційного суду від 17 березня 2021 року апеляційну скаргу SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП) залишено без задоволення. Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 16 липня 2020 року залишено без змін (т. 3 а.с. 190-193).

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 жовтня 2022 року касаційну скаргу SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП) задоволено частково. Постанову Київського апеляційного суду від 17 березня 2021 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції (т. 4 а.с. 120-125).

У судовому засіданні представникSOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП) - адвокат Борух В.А. підтримав скаргу і просив її задовольнити. Представник АТ КБ «ПриватБанк» - адвокат Бауліна В.О. просила апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Інші особи в судове засідання не з`явилися, проте, були сповіщені на зазначені ними поштові адреси, у т.ч. адреси електронної пошти із забезпеченням технічної фіксації таких повідомлень, тобто належним чином, про що у справі наявні докази. Начальник Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) була завчасно сповіщена поштовим повідомленням про що є відмітка працівників пошти про вручення поштового відправлення (т. 4 а.с.130-132).

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т.ч. правом визначити свою участь в тому чи іншому судовому засіданні. Явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі «Шульга проти України», № 16652/04).

Зважаючи на вимоги ч. 9 ст. 128, ч. 5 ст. 130, ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду, судова колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково за таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, на примусовому виконанні Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) перебуває виконавче провадження № 61936958 з примусового виконання ухвали Печерського районного суду міста Києва від 09 лютого 2017 року про забезпечення позову у справі № 757/7499/17-ц, а саме: про встановлення обов`язку, у тому числі, але не виключно ПАТ КБ «Приватбанк», назву якого змінено на АТ КБ «Приватбанк», та/або Кіпрської філії ПАТ КБ «Приватбанк» щодо належного виконання умов договорів (зокрема, але не виключно: депозитного договору від 04 червня 2014 року № 5/CY031T, депозитного договору від 03 квітня 2012 року № 1/CY0424, депозитного договору від 20 квітня 2012 року № 2/CY0424, депозитного договору від 03 квітня 2012 року № 1/CY042K, депозитного договору від 20 квітня 2012 року № 2/CY042K, депозитного договору від 05 травня 2014 року № 3/CY06HR, депозитного договору від 05 травня 2014 року № 4/CY00MX, депозитного договору від 05 травня 2014 року № 4/CY03J5), які укладені з CAMERIN INVESTMENTS LLP, SUNNEX INVESTMENTS LLP, TAMPLEMON INVESTMENTS LLP, BERLINI COMMERCIAL LLP, LUMIL INVESTMENTS LLP, SOFINAM INVESTMENTS LLP у тому числі, але не виключно в частині виконання зобов`язань щодо нарахування та виплати відсотків (процентів) за депозитними (вкладними) рахунками цих осіб, а також користування/розпорядження/повернення/виплати грошових коштів, розміщеними на кореспондентських, депозитних, поточних, карткових чи будь-яких інших рахунках цих осіб у ПАТ КБ «Приватбанк» та/або Кіпрській філії ПАТ КБ «Приватбанк» до вирішення по суті спору (т. 1 а.с. 7-12, 20-22).

Державний виконавець Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Кравчук (Левіцька) А.С. 16 жовтня 2019 року склала акт, у якому зазначено про те, що виходом за адресою: місто Київ, вулиця Грушевського, 1д встановлено невиконання рішення суду боржником (AT КБ «Приватбанк») (т. 1 а.с. 23).

На підставі зазначеного акта (за невиконання рішення суду) державний виконавець Кравчук (Левіцька) А.С. 16 жовтня 2019 року наклала на AT КБ «Приватбанк» штраф у розмірі 5 100 грн., а також зобов`язала виконати рішення протягом десяти робочих днів та попередила про кримінальну відповідальність за умисне невиконання рішення суду (т. 1 а.с. 24-26).

30 жовтня 2019 року державний виконавець Кравчук (Левіцька) А.С. повторно склала акт, у якому зазначила про те, що виходом за адресою: місто Київ, вулиця Грушевського, 1д встановлено, що боржник не виконав рішення суду (т. 1 а.с. 27).

На підставі акта від 30 жовтня 2019 року (за невиконання рішення суду) державний виконавець Кравчук (Левіцька) А.С. 30 жовтня 2019 року наклала на AT КБ «Приватбанк» штраф у розмірі 10 200 грн., а також зобов`язала виконати рішення протягом трьох робочих днів та попередила про кримінальну відповідальність за умисне невиконання рішення суду (т. 1 а.с. 28-30).

На підставі зазначених вище актів від 16 жовтня 2019 року і від 30 жовтня 2019 року державний виконавець Кравчук (Левіцька) А.С. 05 листопада 2019 року звернулася до Печерського УП ГУНП у місті Києві з поданням про кримінальне правопорушення відносно посадових осіб AT КБ «ПриватБанк» за ст. 382 КК України за фактом умисного невиконання ухвали Печерського районного суду міста Києва від 09 лютого 2017 року у справі № 757/7499/17-ц (т. 1 а.с. 31-33).

07 травня 2020 року до Печерського УП ГУНП у місті Києві подано заяву про кримінальне правопорушення за частиною другою статті і частиною першою ст. 364 КК України (т. 1 а.с. 34, 44-48).

За вказаними фактами Печерським УП ГУНП у місті Києві 13 травня 2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за частиною першою ст. 366 КК України.

AT КБ «Приватбанк» 07 травня 2020 року подало начальнику Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевській І.І. заяву про відвід державного виконавця Кравчук (Левіцької) А.С. з вимогою про передачу виконавчого документа іншому державному виконавцю (т. 1 а.с. 35-38).

АТ КБ «Приватбанк», звертаючись із заявою про відвід державного виконавця, посилалось на існування потенційного конфлікту інтересів, що безпосередньо впливає на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень останнім. Зі змісту поданої заяви вбачається, що державний виконавець ОСОБА_1 , зловживаючи службовим становищем, здійснила підроблення актів від 16 жовтня 2019 року та від 30 жовтня 2019 року, оскільки до приміщення АТ КБ «Приватбанк» не з`являлися представники Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) та відповідно державний виконавець Кравчук (Левіцька) А.С. не могла встановити, що рішення суду боржником не виконано.

Постановою начальника Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевської І.І. від 15 травня 2020 року у задоволенні відводу відмовлено з посиланням на те, що AT КБ «Приватбанк» не наведено чітких підстав для задоволення заяви про відвід державного виконавця (т. 1 а.с. 41-42).

Відповідно до статті 129 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання.

Гарантією прав фізичних і юридичних осіб у виконавчому провадженні є можливість оскарження дій або бездіяльності державних виконавців.

Так, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи (ст. 447 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про виконавче провадження» сторони виконавчого провадження мають право заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, та користуватися іншими правами, наданими законом.

Частиною 4 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження» державний виконавець, приватний виконавець не може виконувати рішення, якщо:

1) боржником або стягувачем є сам виконавець, близькі йому особи (особи, які разом проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки з виконавцем (у тому числі особи, які разом проживають, але не перебувають у шлюбі), а також незалежно від зазначених умов - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням виконавця), пов`язані з ним особи.

2) боржником або стягувачем є особа, яка перебуває у трудових відносинах з таким виконавцем;

3) виконавець, близька йому особа або особа, яка перебуває з виконавцем у трудових відносинах, має реальний або потенційний конфлікт інтересів;

4) сума стягнення за виконавчим документом з урахуванням сум за виконавчими документами, що вже перебувають на виконанні у приватного виконавця, перевищує мінімальний розмір страхової суми за договором страхування цивільно-правової відповідальності такого приватного виконавця.

Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України «Про виконавче провадження» у разі виявлення обставин, передбачених частиною четвертою статті 5 цього Закону, виконавець зобов`язаний заявити самовідвід та повідомити про це стягувача.

З тих самих підстав відвід виконавцю може бути заявлений стягувачем, боржником або їхніми представниками. Відвід має бути вмотивованим, викладеним у письмовій формі і може бути заявлений у будь-який час до закінчення виконавчого провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 23 Закону України «Про виконавче провадження» питання про відвід державного виконавця, який не заявив самовідвід, вирішується начальником відділу, якому підпорядкований державний виконавець, про що виноситься постанова.

Відмова у задоволенні відводу державного виконавця може бути оскаржена в 10-денний строк у порядку, встановленому цим Законом.

ПАТ КБ «Приватбанк» заявляючи відвід державному виконавцю Кравчук (Левіцькій) А.С. стверджувало про існування у неї потенційного конфлікту інтересів, що безпосередньо впливає на об`єктивність та неупередженість прийняття нею рішень.

На переконання ПАТ КБ «Приватбанк» конфлікт інтересів полягає, зокрема у тому, що акти державного виконавця Кравчук (Левіцької) А.С. від 16 жовтня 2019 року і 30 жовтня 2019 року є підробленими, оскільки до приміщення ПАТ КБ «Приватбанк» за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д не з`являлися представники Печерського РВДВС у місті Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) та відповідно державний виконавець Кравчук (Левіцька) А.С. не могла встановити, що рішення суду боржником не виконано.

В абз. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» поняття потенційного конфлікту інтересів визначається як наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» державні виконавці, керівники та спеціалісти органів державної виконавчої служби є державними службовцями.

Положення ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» містять ряд обмежень відносно осіб, зазначених у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зокрема, державних службовців.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника; вжити заходів щодо врегулювання потенційного конфлікту інтересів.

Частиною 3 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.

Згідно з ч. 4 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов`язаний вжити передбачені цим Законом заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 29 Закону України «Про запобігання корупції» зовнішнє врегулювання конфлікту інтересів здійснюється шляхом усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах потенційного конфлікту інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 30 Закону України «Про запобігання корупції» усунення особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах потенційного конфлікту інтересів здійснюється за рішенням керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, у випадках, якщо конфлікт інтересів не має постійного характеру та за умови можливості залучення до прийняття такого рішення або вчинення відповідних дій інших працівників відповідного органу, підприємства, установи, організації.

Зі змісту актів державного виконавця Кравчук (Левіцької) А.С. від 16 жовтня 2019 року і 30 жовтня 2019 року вбачається, що вони складалися без участі понятих та присутності уповноважених представників ПАТ КБ «Приватбанк», що ставить під сумнів об`єктивність даних, внесених до цих актів.

Вказані обставини не прийняті до уваги начальником Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевською І.І. під час винесення постанови про відмову у задоволенні відводу від 15 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61936904.

Постанова начальника Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевської І.І. від 15 травня 2020 року про відмову в задоволенні відводу, не містить оцінки доводів і мотивів, викладених у заяві ПАТ КБ «Приватбанк» про відвід, а висновок в оскаржуваній постанові, що заявником не наведено чітких підстав для задоволення заяви суперечить змісту поданої заяви про відвід державного виконавця.

Таким чином, начальником Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевською І.І. фактично не розглянуто доводів і мотивів заявника ПАТ КБ «Приватбанк» про наявність підстав для відводу державного виконавця Кравчук (Левіцької) А.С.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що постанова начальника Печерського РВ ДВС у місті Києві Центрального МРУ МЮ (м. Київ) Ярушевської І.І. від 15 травня 2020 року про відмову в задоволенні відводу є необґрунтованою, а відтак такою, що підлягає скасуванню.

Перегляд і оцінка апеляційним судом заявлених Банком підстав відводу державного виконавця Кравчук (Левіцької) А.С. до їх перегляду начальником відділу виконавчої служби є передчасною, оскільки позбавлятиме учасників права на оскарження висновків суб`єкта оскарження до районного суду.

Тому, доводи апеляційної скарги щодо обґрунтованості постанови державного виконавця про відмову у відводі, оскільки у заяві про відвід АТ КБ «Приватбанк» не наведено жодної передбаченої Законом підстави для відводу державного виконавця, колегія суддів визнала передчасними і відхилила.

У частині відмови у задоволенні скарги ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 16 липня 2020 року сторони не оскаржували.

В апеляційній скарзі представник SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП) - адвокат Борух В.А. посилався на порушення судом норм процесуального права, зокрема, що оскаржувана ухвала була постановлена без належного повідомлення всіх учасників справи про час та місце розгляду скарги.

Направляючи справу на новий розгляд Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 19 жовтня 2022 року вказував, що місцевий суд не пересвідчився в обізнаності стягувача - SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП) про час і місце призначеного судового засідання та розглянув справу за його відсутності, чим порушив конституційне право останнього на участь у судовому розгляді, не забезпечив право особисто надати свої доводи та міркування щодо поданої скарги.

З огляду на положення ч. 1 ст. 417 ЦПК України, висновки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 450 ЦПК України скарга розглядається у десятиденний строк у судовому засіданні за участю стягувача, боржника і державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржуються.

Частиною 2 ст. 450 ЦПК України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Стаття 128 ЦПК України визначає, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання (ст. 223 ЦПК України).

У судове засідання, призначене на 16 липня 2020 року, сторона виконавчого провадження, а саме стягувач - SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП), не з`явився. Суд першої інстанції вирішив скаргу АТ КБ «Приватбанк» в одному судовому засіданні.

У матеріалах справи відсутні докази на підтвердження належного повідомлення SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП) про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 16 липня 2020 року.

Доказів на підтвердження вжиття судом заходів з метою виклику в судове засідання стягувача - SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП), матеріали справи не містять.

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 24 травня 2021 року у справі № 2-941/11.

Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) цього обов`язку судом призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства. Розгляд справи в суді першої інстанції за відсутності учасника справи, якого не було повідомлено про місце, дату і час судового засідання є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення судом апеляційної інстанції, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 06 липня 2022 року у справі № 752/11822/15-ц.

Правильним по суті рішення є в тому випадку, коли воно відповідає вимогам законності й обґрунтованості, оскаржене судове рішення належить залишати без змін за наявності незначних порушень закону, які вже були усунені при розгляді справи, або ж таких, які можуть бути виправлені судом апеляційної інстанції. Правило про те, що «не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань» стосується випадків, коли такі недоліки не призводять до порушення основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Зазначений правовий висновок, викладений Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 квітня 2022 року у справі № 522/18010/18.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Враховуючи вищенаведене, ухвала Печерського районного суду міста Києва від 16 липня 2020 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про часткове задоволення скарги АТ КБ «Приватбанк» на дії начальника Печерського РВ ДВС у місті Києві ЦМРУ МЮ (м. Київ) Ярушевської І.І. щодо винесення постанови про відмову у задоволенні відводу від 15 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61936958.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст.ст. 376, 381-384 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу SOFINAM INVESTMENTS LLP (Софінам Інвестментс ЛЛП) - задовольнити частково.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 16 липня 2020 року - скасувати, ухвалити нове судове рішення.

Скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на дії начальника Печерського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Ярушевської Ірини Ігорівни щодо винесення постанови про відмову у задоволенні відводу від 15 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61936958 - задовольнити частково.

Скасувати постанову начальника Печерського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Ярушевської Ірини Ігорівни про відмову у задоволенні відводу від 15 травня 2020 року у виконавчому провадженні № 61936958.

У задоволенні іншої частини вимог скарги - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення - 02 грудня 2022 року.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова