ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6560/22 Справа № 173/2402/21 Головуючий у першій інстанції: Фирса Ю. В. Суддя-доповідач: Красвітна Т. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2022 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого - Красвітної Т.П.,

суддів: Свистунової О.В., Єлізаренко І.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі ОСОБА_1 на ухвалу П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 січня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відібрання малолітньої дитини,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 січня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відібрання малолітньої дитини - визнано неподаною та повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно приписів ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Відзив на апеляційну скаргу подано не було.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, виходячи з наступного.

Встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просить відібрати малолітню дитину від ОСОБА_3 , який незаконно утримує дитину (а.с. 1-2).

Разом з позовною заявою, ОСОБА_1 подано заяву про відстрочення, зменшення або звільнення її від сплати судового збору.

Ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 24 грудня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відібрання малолітньої дитини залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору у розмірі 908,00 грн. Резолютивна частина ухвали не містить результатів розгляду заяви про звільнення від сплати судового збору, відстрочення або зменшення судового збору (а.с. 29).

18 січня 2022 року року до канцелярії П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області на виконання зазначеної вище ухвали надійшла заява від ОСОБА_1 про долучення до матеріалів справи доказів для звільнення її від сплати судового збору: довідка про доходи, згідно якої дохід останньої за період з 01.01.2020 року по 01.01.2022 року складає 59277,15грн.; довідку про склад сім`ї від 04.12.2015, та копії свідоцтва про народження дітей (а.с. 32-40).

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч. 2 вказаної вище статті в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстав викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, суд в такій ухвалі повинен зазначити недоліки, які необхідно усунути.

Так, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилами частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Колегія суддів зазначає, що положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути аргументовані.

Так, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення Європейського суду з прав людини «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, рішення Європейського суду з прав людини «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 25 липня 2005 року).

Згідно до підпунку г) п. 2 ч.1 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо позивачами є члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

Багатодітна сім`я - сім`я, в якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває у зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом з трьома і більше дітьми та самостійно їх виховує.

Повертаючи позовну заяву, місцевий суд не звернув уваги, що до заяв про відстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 було долучено довідку №958 від 04.12.2015, виданої Виконавчим комітетом Світлогірської сфільської ради Криничанського району Дніпропетровської області, де зазначено, що ОСОБА_1 народила та виховала дітей: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та надано копії свідоцтва про народження дітей (а.с. 32-40).

Крім того, на підтвердження скрутного матеріального становища, оскільки вона є пенсіонеркою та отримує невелику пенсію, що суттєво ускладнює сплату судового збору за подання позовної заяви, надано довідку про доходи, згідно якої дохід останньої за період з 01.01.2020 року по 31.12.2020 року складає лише 27211,95 грн., а сума судового збору складає 908,00 грн.

Визначаючи в оскарженій ухвалі розмір судового збору, суд першої інстанції не зазначив в оскарженій ухвалі будь-якого обґрунтування щодо врахування чи неврахування поданої позивачем до заяви про відстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору довідки про те, що вона є багатодітною матір`ю п`ятьох дітей, а тому висновок суду першої інстанції про про повернення позовної заяви позивачу є передчасним і необгрунтованим.

Колегія звертає увагу на недопустимість створення позивачу перешкод у доступі до правосуддя, в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, враховуючи положення ст. 379 ЦПК України, колегія вважає за необхідне оскаржувану ухвалу скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 7, 367, 369, 374, 379 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 21 січня 2022 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 19 грудня 2022 року.

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді І.А. Єлізаренко

О.В. Свистунова