Справа № 635/4799/20
Провадження № 2/635/171/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2022 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Березовської І.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

секретар судових засідань Кондратенко Л.І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_2 ,

представник позивача - ОСОБА_1 ,

відповідач -Вільхівська сільська рада Харківського району Харківської області,

третя особа - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Вільхівської сільської ради Харківського району Харківської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини та визнання права власності у порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом, яким просить визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , - два місяці з дня набрання рішенням законної сили; визнати за ним право власності на 13/25 часток житлового будинку літ. «А-1» житловою площею 82,30 в.м., загальною площею 129,50 кв.м. з відповідною часткою надвірних будівель по АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті батьків - ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що його батьку - ОСОБА_5 належало 13/25 часток житлового будинку по АДРЕСА_1 . Батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді вказаного нерухомого майна, яку прийняли у рівних частках по 13/50 часток позивач по справі та дружина померлого - ОСОБА_6 , які постійно проживали та були зареєстровані зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Дочка померлого - ОСОБА_3 спадщину не прийняла, оскільки постійно проживала в м. москва російської федерації, з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталася.

31 грудня 2001 року мати позивача ОСОБА_6 зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 та під час державної реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_7 ». ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 помер, після його смерті відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку по АДРЕСА_2 . Спадщину після смерті ОСОБА_7 прийняла його дружина ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивача ОСОБА_4 померла, після її смерті відкрилася спадщина, що складається з 13/50 часток житлового будинку по АДРЕСА_2 та житлового будинку по АДРЕСА_2 .

Позивач пропустив строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 . В обґрунтування поважності причин пропущення шестимісячного строку позивач зазначив, що дочка померлої та сестра позивача ОСОБА_3 є громадянкою російської федерації. Між ОСОБА_3 та позивачем була домовленість про відмову від прийняття спадщини після смерті матері на користь позивача. Встановлений ст. 1270 ЦК України строк на прийняття або відмови від прийняття спадщини спливав 17 вересня 2012 року, проте через несвоєчасність прибуття сестри позивача до України, спадкоємці звернулися до нотаріальної контори лише 19 вересня 2012 року, тобто на два дні пізніше встановленого шестимісячного строку. Державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Ольховською Л.М. 19 вересня 2012 року позивачу було роз`яснено право звернутися до суду з питання визначення додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері. Також позивач позбавлений можливості оформити право на спадщину на частину житлового будинку по АДРЕСА_2 після смерті батьків через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 10 серпня 2020 року провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 07 вересня 2020 року витребувано з Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області відомості про те, чи звертався хто-небудь із заявами про прийняття спадщини або відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , чи посвідчувався від їх імені заповіт, чи була відкрита спадкова справа, чи видавалися свідоцтва про право на спадщину.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 листопада 2020 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 травня 2021 року замінено первісного відповідача Малороганську сільську раду Харківського району Харківської області її правонаступником Вільхівською радою Харківського району Харківської області.

Ухвалою від 02 вересня 2021 року залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 .

Позивач ОСОБА_2 та його представник адвокат Лаєвська Марине Леніківна у судове засідання не з`явилися, представник позивача надала суду заяву, якою просить розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Крім того надала письмові пояснення про те, що позивач успадкував 13/25 часток житлового будинку по АДРЕСА_1 після смерті батьків, але через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно не має можливості отримати свідоцтво про право на спадщину. Також, позивач бажає оформити право на спадщину після смерті матері - ОСОБА_4 , але у зв`язку з пропущенням строку на прийняття спадщини у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено. Сестра позивача ОСОБА_3 спадщину не приймала та у майбутньому не має наміру її приймати.

Представник відповідача Вільхівської селищної ради Харківського району Харківської області належним чином повідомлений, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Третя особа ОСОБА_3 належним чином повідомлена, в судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила.

В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами.

Позивач ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 від шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , видане 26 липня 1964 року Палацом шлюбу м. Харкова народження; свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , видане 12 липня 1969 року Роганською селищною радою Харківського району Харківської області).

Як вбачається з інформації КП «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» від 23 грудня 2013 року № Л-348, житловий будинок по АДРЕСА_2 зареєстрований на праві спільної часткової власності:

?в 13/25 частках за ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право приватної власності на житловий будинок від 01 жовтня 1991 року;

?в 12/25 частках за ОСОБА_8 на підставі свідоцтва про право приватної власності на житловий будинок від 01 жовтня 1991 року;

На земельній ділянці за вказаною адресою станом на 10 грудня 2013 року розташовані двоквартирний житловий будинок літ. «А-1» загальною площею 129,50 кв.м., житловою - 82,30 кв.м., та надвірні будівлі: сараї літ. «В», «Д», «М», «О», літні кухні літ. «Б», «Г», погріби літ. «Е», «З», вбиральні літ. «Л», «М», огорожі № 1-5.

Відповідно до ст. 22 КпШС України, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Право власності на 13/25 часток житлового будинку по АДРЕСА_2 набуте під час шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Відтак, відповідно до ст. 22 КпШС України, зазначене майно є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Враховуючи презумпцію рівності часток подружжя у набутому ними майні, частки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у житловому будинку становлять по 13/50.

Рішенням ІІІ сесії VІІ скликання Малороганської сільської ради Харківського району Харківської області від 29 січня 2016 року вул. Комсомольська в с. Мала Рогань перейменовано на вулицю Харківську.

Судом встановлено, що правовстановлюючий документ на вищевказане майно був втрачений.

ІНФОРМАЦІЯ_2 батько позивача ОСОБА_5 помер (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 ).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина, що складається з 13/50 часток житлового будинку по АДРЕСА_2 .

Згідно інформації Малороганської сільської ради Харківського району Харківської області від 01 березня 2019 року № 02-23/153 на день смерті ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , разом з ним були зареєстровані його дружина - ОСОБА_6 та його син - ОСОБА_2 .

Відповідно до вимог п.п. 4, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, правовідносини з приводу реалізації права на спадкування після смерті регулюються Цивільним Кодексом України в редакції закону 1963 року, який діяв на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Згідно ч.1 ст. 529 ЦК України в редакції 1963 року, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 є дружина померлого ОСОБА_6 та його діти ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Згідно із ст. 548 ЦК України в редакції 1963 року, який діяв на момент відкриття спадщини, для набуття спадщини необхідно щоб спадкоємець її фактично прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Згідно ст. 549 ЦК України, у редакції 1963 року, який діяв на момент відкриття спадщини, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Як зазначено у «Методичних рекомендаціях, щодо вчинення нотаріальних дій, пов`язаних із вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна, видачею свідоцтв про право на спадщину та свідоцтв про право власності на частку в спільному майні подружжя», схвалених Рішенням Науково-експертної ради з питань нотаріату при Міністерстві юстиції України 29 січня 2009 року, під фактичним вступом у володіння або управління спадковим майном, що підтверджує факт прийняття спадщини, слід мати на увазі різні дії спадкоємця по управлінню, розпорядженню і користуванню цим майном, підтриманню його в належному стані або сплату податків та інших платежів тощо.

Доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном можуть бути, зокрема запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який підтверджує, що спадкоємець був постійно прописаний (зареєстрований) у спадковому будинку (квартирі); інші документи, що підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 та його мати ОСОБА_6 фактично прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 згідно п.1 ч.1 ст. 549 ЦК України в редакції 1963 року, та набули право власності в рівних частках на 13/100 часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 кожний.

Інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , не має.

Як вбачається з інформації Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області р.№ 2975/01.16 від 24 вересня 2020 року та постанови державного нотаріусу Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Ольховської Л.М. про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 531/02-31 від 23 лютого 2021 року в шестимісячний строк з дня смерті ОСОБА_5 до держнотконтори заяви про прийняття спадщини та/або про відмову від прийняття спадщини від будь-якої особи не надходили, спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 не заводилася, заповіти від імені ОСОБА_5 нотаріально не посвідчувалися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Відповідно до п.п. 4.15 п. 4 глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року за № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно.

Через відсутність правовстановлюючого документу на спадкове майно позивач позбавлений можливості оформити право на спадщину після смерті батька ОСОБА_5 .

Крім того, судом встановлено, що 31 грудня 2001 року ОСОБА_6 зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 . Під час державної реєстрації шлюбу ОСОБА_6 змінила прізвище на « ОСОБА_7 » (свідоцтво про одруження серії НОМЕР_4 ).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 помер.

Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку по АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.1 ст. 529 ЦК України в редакції 1963 року спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 є його дружина ОСОБА_4 .

Згідно інформації Вільхівської сільської ради Харківського району Харківської області від 14 січня 2021 року № 61 на день смерті ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 , разом з ним була зареєстрована його дружина ОСОБА_4 .

Відтак, спадщину після смерті ОСОБА_7 прийняла згідно п.1 ч.1 ст. 549 ЦК України в редакції 1963 року його дружина ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_5 ).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить 39/100 часток житлового будинку по АДРЕСА_2 , з яких 13/50 часток - у порядку набуття права власності на майно, набуте за час шлюбу, 13/100 - у порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_5 , та житлового будинку по АДРЕСА_2 .

Спадкоємцями першої черги спадкування після смерті ОСОБА_4 , відповідно до 1261 ЦК України, є її діти - позивач ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_3 .

Згідно постанови державного нотаріусу Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Ольховської Л.М. про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 531/02-31 від 23 лютого 2021 року, в шестимісячний строк з дня смерті ОСОБА_4 до держнотконтори заяви про прийняття спадщини та /або відмову від прийняття спадщини від будь-якої особи не надходили, заповіти від імені ОСОБА_4 не посвідчувалися, свідоцтва про право на спадщину держнотконторою не видавалися.

Вищевказаною постановою позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері - ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , через відсутність даних про прийняття ним спадщини у встановлений законом шестимісячний строк.

Судом встановлено, що позивач звернувся до Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 , тобто з пропуском шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, який сплив 17 вересня 2012 року.

Одночасно з позивачем до нотаріальної контори звернулася ОСОБА_3 із заявою про те, що спадщину після смерті матері не прийняла, не має наміру приймати, не заперечує проти отримання свідоцтва про право на спадщину за законом іншим спадкоємцем, який спадщину прийняв, сином ОСОБА_2 . Заява ОСОБА_3 нотаріально посвідчена та зареєстрована в реєстрі за № 1-1181. Вказана заява також містить заяву ОСОБА_3 про те, що остання не заперечує проти майбутнього позову ОСОБА_2 про поновлення строку на прийняття спадщини після смерті матері і просить слухати справу у її відсутність.

У зв`язку з пропущенням строку на прийняття спадщини позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_4 .

Суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги ОСОБА_2 в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , виходячи з такого.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Законодавством визначено, що у подібних випадках відбувається припинення одних правовідносин і виникнення інших, при цьому правовідносини за змістом і природою продовжують існувати за основними своїми характеристиками.

Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем спадщини визначені у частинах 3, 4 статті 1268, статті 1269 ЦК України.

Так, згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановою Верховного суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц зазначено, що незначний часовий проміжок пропущення строку на прийняття спадщини є підставою для задоволення вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Також, у вказаній постанові зазначено, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючі незначний проміжок часу (два дні), на якій пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини, та обставини пропущення цього строку, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому суд частково задовольняє позовні вимоги про визнання за позивачем права власності на 13/25 часток житлового будинку по АДРЕСА_1 у порядку спадкування після смерті батьків, з огляду на таке.

Судом встановлено, що позивач прийняв спадщину після смерті батька ОСОБА_5 , що складається з 13/100 часток житлового будинку за вищевказаною адресою, в порядку п.1 ч.1 ст. 549 ЦК України в редакції 1963 року. Реалізація позивачем своїх спадкових прав шляхом нотаріальної дії з видачі свідоцтва про право на спадщину неможливо через відсутність правовстановлюючого документу на спадкове майно.

При таких обставинах суд вважає обґрунтованою позовну вимогу про визнання права власності на 13/100 часток житлового будинку після смерті батька ОСОБА_5 . Часткове задоволення вказаної позовної вимоги обумовлено невірним визначенням позивачем обсягу спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_5 .

Одночасно з цим суд відмовляє у задоволенні позовної вимоги про визнання права власності на частину житлового будинку по АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , виходячи з такого.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем спадщини визначені у частинах 3, 4 статті 1268, статті 1269 ЦК України.

Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач як спадкоємець за законом звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері після спливу шестимісячного строку.

Таким чином, виходячи зі змісту ч. 1ст. 1272 ЦК України, станом на час розгляду справи позивача слід вважати таким, що не прийняв спадщину за законом після смерті матері.

При таких обставинах, за відсутності доказів прийняття спадщини протягом шестимісячного строку після її відкриття, відсутні підстави визнавати позивача таким, що набув право власності на спадкове майно після смерті матері на 39/100 часток житлового будинку по АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Вільхівської сільської ради Харківського району Харківської області, третя особа ОСОБА_3 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини та визнання права власності у порядку спадкування за законом -задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері - ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , - два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 13/100 частин житлового будинку літ. «А-1» житловою площею 82,30 в.м., загальною площею 129,50 кв.м. з відповідною частиною господарських будівель: сараїв літ. «В», «Д», «М», «О», літніх кухонь літ. «Б», «Г», погрібів літ. «Е», «З», вбиралень літ. «Л», «М», огорожі № 1-5, за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 ;

Відповідач: Вільхівська сільська рада Харківського району Харківської області, , місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, с. Вільхівка, вул. Центральна, 1;

Третя особа: ОСОБА_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .

Повний текст рішення складено 29 листопада 2022 року.

Суддя І.В. Березовська