ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2252/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" грудня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Кримчук Я. Р., провівши підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про усунення перешкод у користуванні власністю,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2020 р. ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (далі також - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , відповідачі) про зобов`язання усунути перешкоди у користуванні власністю шляхом приведення належних відповідачам нежитлових приміщень до попереднього стану.

Ухвалою від 19.10.2020 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання 26.02.2021.

До початку підготовчого засідання від відповідачів надійшли клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, про зупинення провадження у справі та відзив на позовну заяву, а від третьої особи - пояснення щодо позову.

В підготовчому засіданні 26.02.2021 суд відмовив у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду,прийняв до розгляду відзив на позовну заяву та пояснення щодо позову та встановив строки для подання інших заяв по суті справи.

Ухвалою від цієї ж дати (26.02.2021) суд зупинив провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у цивільній справі № 753/20662/17 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ТОВ «БК М.П.К.», державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Антропова О. Ю., треті особи: ОСББ «Анди», Державна архітектурно-будівельна інспекція України, про знесення самочинного будівництва, визнання незаконними довідки про показники об`єкта нерухомого майна, технічних паспортів, скасування державної реєстрації права власності та зобов`язання державного реєстратора внести зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

23.03. та 29.03.2021 від позивача надійшли заяви, назва яких («заперечення на відзив) суперечить положенням статті 180 ЦПК України.

Водночас з огляду на те, що вказаних заявах позивач виклав свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень, суд не вбачає перешкод для прийняття їх розгляду як відповіді на відзив.

01.12.2021 було ухвалене рішення у цивільній справі № 752/20662/17.

Дане рішення ніким не оскаржувалося і набрало законної сили, у зв`язку з чим ухвалою від 08.11.2022 суд поновив провадження у справі та призначив справу у підготовче засідання 05.12.2022.

В підготовче засідання учасники справи не з`явилися.

Від представника відповідачів ОСОБА_5 надійшли клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, заява про закриття провадження у справі та письмові пояснення по справі.

Клопотання про залишення позовної заяви без розгляду мотивоване тим, що провадження у справі відкрито помилково, оскільки позивачем не було сплачено судовий збір у встановленому розмірі, а позовна заява не містить змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

На обґрунтування заяви про закриття провадження у справі представник відповідачів зазначив, що у зв`язку з наявністю рішення суду у цивільній справі № 753/20662/17, яким позивача зобов`язано за власний рахунок здійснити знесення самочинного будівництва, у справі відсутній предмет спору.

Від позивача та інших учасників справи жодних заяв та клопотань не надходило.

За результатами дослідження матеріалів цивільної справи суд дійшов до таких висновків.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Згідно з нормою пункту частини 2 статті 4 цього Закону за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на дату подання позову складало 840,80 грн.

Саме такий розмір судового збору було сплачено позивачем за подання цього позову, що підтверджується наявним в матеріалах справи дублікатом квитанції (т. 1 а.с. 10).

За міркуванням представника відповідачів позивач мав сплатити судовий збір щонайменше за три вимоги немайнового характеру, проте ці доводи не заслуговують на увагу, оскільки предметом цього позову є одна вимога немайнового характеру - про усунення перешкод у користуванні власністю, а способи усунення таких перешкод, які можуть бути різними, не є позовними вимогами в розумінні Закону України «Про судовий збір».

Кількість відповідачів також не впливає на розмір судового збору.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що вимоги до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 заявлені як до солідарних боржників, що не суперечить процесуальному та матеріальному закону, а відтак є безпідставними і доводи представника відповідачів про відсутність у позовній заяві змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів

Зважаючи на вищевикладене, підстави для залишення позову без розгляду відсутні.

Правовою підставою вимог представника відповідачів про закриття провадження у справі є імперативний припис пункту 2 частини 1 статті 255 ЦПК України, згідно з яким суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Норма щодо закриття провадження у справі з підстав відсутності предмета спору є новелою ЦПК України у редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, необхідність запровадження якої обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, на відміну від раніше чинної конституційної норми про те, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Як роз`яснив Верховний Суд у низці своїх рішень, зокрема, у постановах від 03.05.2018 по справі № 404/251/17 та від 13.05.2020 по справі № 686/20582/19-ц, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті та, відповідно, здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб. Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Суд касаційної інстанції зазначив, що поняття юридичного спору має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

За змістом цивільного процесуального законодавства під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

Види об`єктів цивільних прав визначені у статті 177 ЦК України, з поміж інших до них віднесено майно та майнові права.

Предметом цього позову є вимоги власника квартири і одночасно співвласника спільного майна багатоквартирного будинку до власників нежитлових приміщень у цьому ж будинку про усунення перешкод у користуванні власністю.

Як стверджує позивач, відповідачі самовільно здійснили перебудову-реконструкцію належних їм нежитлових приміщень з приєднанням до них спільного майна, що негативно вплинуло на стан його квартири та порушило його права як співвласника спільного майна багатоквартирного будинку.

Натомість предметом позову у цивільній справі № 753/20662/17 були вимоги співвласників нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку ( ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 ) до власника житлового приміщення у цьому ж будинку ( ОСОБА_6 ) про скасування державної реєстрації права власності на об`єкти житлової нерухомості (квартири), які були створені внаслідок поділу єдиної квартири на дві окремі квартири та збільшення їх загальної площі за рахунок частини даху належного позивачам нежитлового приміщення шляхом прибудови до квартир терас (лоджій), та зобов`язання їх демонтувати.

При розгляді справи № 753/20662/17 питання щодо здійснення перепланування належних ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 нежитлових приміщень та порушенняцим перепланування суб`єктивних прав та інтересів ОСОБА_6 не досліджувалось.

Наведене означає, що предмет спору у даній справі існує, у зв`язку з чим правові підстави для закриття провадження у справі відсутні.

Отже за наслідками підготовчого провадження, у якому остаточно визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу, обставини справи, які підлягають встановленню, та вирішено усі заяви та клопотання учасників справи, суд дійшов до висновку про наявність підстав для

Керуючись статтями 189, 197-200 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про усунення перешкод у користуванні власністю закрити та призначити справу до розгляду по суті на 26.01.2023 р. о 14-00 год в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, каб. 124.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: