Справа № 233/2356/22
У Х В А Л А

про відмову у

відкритті провадження у справі

07 грудня 2022 року

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Бєлостоцька О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Сідько Світлана Іванівна до Костянтинівського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про скасування обтяження у вигляді арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з позовом до Костянтинівського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), в якому просить:

-скасувати обтяження у вигляді арешту на все майно у виконавчих провадженнях № 7057570, № 13787148, винесеного на ім`я боржника - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , який було накладено Костянтинівським відділом ДВС у Краматорському районі Донецької області;

-видалити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 з реєстру боржників як таку, що була занесена помилково.

В обгрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилається на те, що в 2021 році їй стало відомо про наявні виконавчі провадження по категорії стягнення аліментів на дітей та наявні обтяження у вигляді накладення арешту на майно боржника та тимчасового обмеження у праві виїзду на межі України, що підтверджується інформаційним витягом з виконавчих проваджень № 13787148, № 7057570. ОСОБА_1 не є боржником у зазначених виконавчих провадженнях з приводу стягнення аліментів на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки дітей взагалі не має, як і будь-яких заборгованостей зі сплати та аліментів. Є інша ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка згідно актового запису про шлюб № 217 від 03 квітня 1982 року, вчиненого Костянтинівським відділом ДРАЦСУ змінила прізвище і тепер ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 . Виконавчі провадження № 7057570, № 13787148, в рамках яких накладено арешт її не стосуються і є наслідком співпадання її особистих даних (прізвища, ім`я, по батькові та дати народження) з особистими даними іншої особи. Внаслідок безпідставного накладення арешту порушуються її права на вільне володіння та розпорядження належним їй майном, зважаючи на що вона вимушена звернутись до суду.

Розглянувши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов наступних висновків.

В порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статті 19 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства…У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем або приватним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено Законом України "Про виконавче провадження".

Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

З позовної заяви та долучених до неї доказів вбачається, що позивачка має статус боржника у виконавчому провадженні.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 січня 2022 року у справі № 577/4541/20 (провадження № 61-8240св21) зазначено, що "відповідно до частини першої статті 59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

У пункті 24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року № 6 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» судам роз`яснено, що вимоги сторони виконавчого провадження про зняття арешту з майна розглядаються не у позовному провадженні, а як оскарження рішення державного виконавця про оцінку майна в процесуальному порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, оскільки є процесуальною дією державного виконавця незалежно від того, яка конкретно особа (сам державний виконавець, залучений ним суб`єкт оціночної діяльності чи особа, яка рецензувала звіт про оцінку майна) здійснювала відповідні дії, так як виконавчо-процесуальні відносини виникли між сторонами виконавчого провадження та державним виконавцем і між державним виконавцем та суб`єктом оціночної діяльності.

Відповідно до правових позицій, викладених у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 707/1530/21 (провадження № 61-101св22), постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 листопада 2020 року у справі № 520/7100/19 боржник не може пред`являти позов про зняття арешту з майна, оскільки законом у цьому випадку передбачений інший порядок судового захисту, а саме оскарження боржником рішення, дій чи бездіяльності державного виконавця або приватного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України.

Позивачка пред`явила позов, зі змісту якого не вбачається спору між сторонами про право власності (володіння, користування розпорядження) на майно, на яке накладено арешт, і таке право ніким не оспорюється, не містить позов і матеріально-правових вимог до відповідача.

Оскільки позивачка має статус боржника у виконавчому провадженні, вона не може пред`являти позов про зняття арешту з майна, так як законом у цьому випадку передбачений інший спосіб судового захисту, а саме - оскарження боржником рішення, дій, бездіяльності державного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України.

Отже, заявлені ОСОБА_1 вимоги не підлягають розгляду в порядку позовного провадження, оскільки законодавством передбачається інша форма звернення та порядок вирішення.

Відповідно до п.1) ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Зважаючи на те, що справа не підлягає розгляду в позовному провадженні, у відкритті провадження слід відмовити, що узгоджується із правовою позицією, висловленою в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 листопада 2020 року у справі № 520/7100/19.

Керуючись п.1) ч.1 ст. 186 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Сідько Світлана Іванівна, до Костянтинівського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про скасування обтяження у вигляді арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя