УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2022 Справа №607/17220/22

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Дзюбич В.Л. при вирішенні питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 до ПП «Дружба сервіс-житло 1», ОСОБА_2 , ДП «Фаворит-2» ПП «Дружба сервіс-житло 1», ПП «Квартал-Л» про захист прав споживачів та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 за допомогою системи «Електронний суд» подав до суду позов до відповідачів ПП «Дружба сервіс-житло 1», ОСОБА_2 , ДП «Фаворит-2» ПП «Дружба сервіс-житло 1», ПП «Квартал-Л» у якій просить визнати його право споживача на належну якість продукції порушеним відповідачами, зобов`язати солідарно відповідачів провести широкороз`яснювальну роботу із мешканцями кв. АДРЕСА_1 , 36, АДРЕСА_2 , старійшиною керівником Свідків Єгови (кв. 37) ОСОБА_3 (уже притягався за ст. 150 КУпАП, за захаращення), АДРЕСА_3 ) щоб припинили порушення, захаращення, щоб терміново зняли із завісів двері перегородок в загальному коридорі якої не повинно бути і повністю її відкрили, щоб не було затінення на загальному коридорі, допоки захаращення буде повністю усунуте, оформити їм протоколи і постанови про адміністративні правопорушення, надати приписи на усунення порушень кожен не довше як на 1-2 дні до повного виконання.

Також, у позовній заяві ОСОБА_1 вказує про те, що протягом тривалого часу йому споживачеві не відкривають субрахунок, просить його відкрити для передання авансових платежів, одержання пільг та субсидій, ЖКГ послуг управління (утримання) будинку і території, поводження з побутовими відходами від організацій, включаючи але необмежуючись ПП Дружба сервіс-житло 1, ДП Фаворит-2, ПП Квартал-Л, також про наявне неналежне виконання - у зв`язку із захаращеннями у місцезнаходженні АДРЕСА_4 , перш за все біля входів у кв. АДРЕСА_1 , 36, АДРЕСА_2 , а також заступлення вікна в правому кінці коридору всякими непотребами, перестінками, шкафами і т.д., замиканням їх на замок, в порушення вимог пожежної безпеки, у зв`язку із непроведенням із захаращувальниками широко-роз`яснювальної роботи, неналежним утриманням будинку і території, неналежним поводженням з побутовими відходами, у зв`язку із незабезпеченням інформацією тощо.

При цьому, судом установлено, що ОСОБА_1 з подібними позовами до тих же відповідачів вже звертався до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області, зокрема у справі №607/13728/22 позовну заяву з зв`язку із недоліками залишено без руху, 607/16941/22 позовну заяву з зв`язку із недоліками залишено без руху, 607/16966/22 позовну заяву з зв`язку із недоліками залишено без руху, 607/16945/22 позовну заяву з зв`язку із недоліками залишено без руху, а також позивачем подавались позови до тих самих відповідачів, що і у даній справі з аналогічних підстав та предметом позову у наступних справах: 607/16982/22, 607/17003/22, 607/17008/22, 607/14872/22, 607/8934/22, 607/13724/22, 607/14854/22, 607/14872/22, 607/13592/22, 607/14711/22, 607/13732/22, 607/13732/22, 607/13889/22 та інші.

Загалом, згідно інформації з офіційного сайту Тернопільського міськрайонного суду, ОСОБА_1 з 01 червня 2021 року більше 50 разів звертався з різними позовами, відповідачами яких є, серед іншого, ДП «Фавори-2» ПП «Дружба сервіс-житло 1», ПП «Дружба сервіс-житло 1».

Кожна людина має право на судовий захист.

Однак право на судовий захист не є абсолютним. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що «право на суд» та «право на доступ до суду» може бути обмежене. Обмеження можуть бути введені, оскільки це право «за своєю природою потребує з боку держави регулювання, яке може варіюватися у часі та просторі в залежності від потреб та ресурсів суспільства та громадян» (Golder проти Сполученого Королівства). При накладені обмежень державі дозволяються певні межі розсуду, але будь-яке обмеження не може бути таким, щоб воно зменшувало саму сутність цього права людини. Однією з підстав для обмеження права на звернення до суду за захистом є використання цього права в цілях, які явно суперечать цілям звернення до судового органу, тобто не для захисту та відновлення прав та свобод, а для негативного впливу на іншу сторону судового процесу, для перешкоджання належній роботі суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду. Така поведінка має ознаки зловживання.

Зловживання правом на звернення до суду становить собою такий вид зловживань процесуальним правом, за якого, вся процедура розгляду спору є невиправданою та неефективною. Вичерпного переліку випадків, які вважають зловживанням правом на судовий захист не встановлено ані процесуальними кодексами, ані Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Судова практика, серед іншого, визначає такі випадки як зловживання правом на звернення до суду: що заява до суду є вочевидь сутяжницька, має місце чергове звернення з завідомо безпідставною, явно необґрунтованою заявою, звернення з аналогічними, тотожними заявами, які вже подавалися раніше і були визнані неприйнятними (M. проти Сполученого Королівства); подання декількох позовів до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав (постанова Верховного Суду у справі № 367/5934/17-ц від 02 вересня 2019 р.), подання заяви, що явно позбавлена реальної мети або яка взагалі не стосується законних об`єктивних інтересів заявника (Bock проти Німеччини), подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер (постанова Верховного Суду у справі № 757/64933/17-ц від 11 вересня 2019 р.).

Правова система має бути спроможною захистити себе від сутяжників, і саме національні органи мають запровадити ефективний судовий механізм захисту щодо позовів таких осіб, без обов`язкового використання заходів, що впливають на обсяг їх дієздатності (рішення ЄСПЛ у справі SalontajiDrobnjak проти Сербії від 13 жовтня 2009 року).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно із частиною другої статті 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер. Вказаний перелік не є вичерпним.

Враховуючи вищевикладене, а саме - подання ОСОБА_1 позовної заяви без додатків та без квитанції про сплату судового збору, подання позивачем до суду до одних і тих самих відповідачів великої кількості позовів, за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер, з тих самих підстав, а тому вказані дії судом визнаються зловживанням процесуальними правами.

Окрім цього, суд враховує те, що у провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області (головуючий суддя Дзюбич В. Л.) на розгляді перебуває цивільна справа № 607/6744/22 за позовом ОСОБА_1 до ДП «Фаворит-2» ПП «Дружба сервіс-житло 1», ПП «Дружба сервіс-житло 1» про захист прав споживачів, у якій ОСОБА_1 просить визнати неналежним виконанням договору про надання житлово-комунальних послуг, оскільки ДП «Фаворит-2», ПП «Дружба сервіс-житло 1» із самого початку не усувають захаращення, порушення вимог пожежної безпеки, розбирання перегородок у багатоквартирному будинку АДРЕСА_5 ; зобов`язати ДП «Фаворит-2», ПП «Дружба сервіс-житло 1»: усунути недоліки - захаращення, порушення вимог пожежної безпеки, повивозити посторонні предмети, розібрати несанкціоновані перегородки в будинку АДРЕСА_5 , притягнути до відповідальності відповідальних (в т.ч. ст. 150 КУпАП), видавати приписи порушникам на усунення порушень (ст. 150 КУпАП, 175 КУпАП тощо) строком виконання на 1 день, а у випадку їх невиконання - кожного дня видавати замість невиконаних приписів нові та кожного разу матеріли справи про адміністративні правопорушення направляти на розгляд в Адміністративну комісію при Виконавчому комітеті Тернопільської міської ради.

Згідно з частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 необхідно повернути позивачу на підставі частини третьої статті 44 ЦПК України.

Також, частиною четвертою статті 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи те, що судом встановлено зловживання процесуальними правами позивачем ОСОБА_1 , що полягає у поданні великої кількості позовів подібних за змістом до одних і тих же відповідачів, у спорі позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, а тому суд вважає, що з метою спонукання позивача до добросовісного виконання процесуальних обов`язків, запобігання зловживанню процесуальними правами, до позивача слід застосувати захід процесуального примусу у виді попередження, відповідно до положень ч. 4 ст. 44 ЦПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 44, 148, 185, 353-355 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПП «Дружба сервіс-житло 1», ОСОБА_2 , ДП «Фаворит-2» ПП «Дружба сервіс-житло 1», ПП «Квартал-Л» ПП «Дружба сервіс-житло 1», ОСОБА_2 , ДП «Фаворит-2» ПП «Дружба сервіс-житло 1», ПП «Квартал-Л» про захист прав споживачів та зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Застосувати до позивача ОСОБА_1 захід процесуального примусу у виді попередження.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяВ. Л. Дзюбич