Справа № 740/1865/20
Провадження № 2-п/740/7/22
У Х В А Л А

26 грудня 2022 року м. Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області у складі:

головуючої Гагаріної Т.О.,

за участю секретаря судового засідання Ісаєнко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Ніжині заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення доходу, втраченого внаслідок ушкодження здоров`я фізичної особи - підприємця,

встановив:

30.09.2022 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 07.04.2021, в якій просить скасувати це рішення з посиланням на те, що йому не було відомо про дату судового засідання, на якому було ухвалено судове рішення, він був позбавлений можливості надати суду докази та навести свої заперечення проти позовних вимог, судових повісток та копію заочного рішення він не отримував. Також, у заяві викладає свої судження стосовно подання заперечень на позовну заяву, які б могли істотно вплинути на розмір стягуваної з нього суми. Просить поновити строк на звернення до суду із заявою по перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що йому стало відомо про існування вказаного заочного рішення тільки після ознайомлення його представника - адвоката Івашка В.В. з матеріалами справи.

19.10.2022 від представника позивача ОСОБА_2 адвоката Павленка В.М. надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення, у якому він просив залишити заяву без задоволення та стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 2500 грн витрат на професійну правничу допомогу. Зазначив, що відповідачем не доведена поважність причин неявки до суду та ненадання відзиву на позовну заяву, оскільки ОСОБА_1 був обізнаний про існування позовної заяви. У заяві він не зазначає обставини, які перешкодили йому отримувати судові повістки, з`являтися до суду або надати заяву про перенесення розгляду справи. Також доводи відповідача щодо порушення судом норм матеріального права при проведенні розрахунку розміру доходу ОСОБА_2 як ФОП, можуть бути підставою для апеляційного оскарження заочного рішення суду, а не для його скасування у порядку ст.288 ЦПК України. Відповідачем не обґрунтовано клопотання про поновлення строку на звернення до суду із заявою по перегляд заочного рішення, а саме, що ОСОБА_1 стало відомо про існування вказаного заочного рішення тільки після ознайомлення його представником адвокатом Івашком В.В. з матеріалами справи. Вказане не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_1 звертався до суду у червні 2021 року з клопотанням про скасування арешту майна, за розглядом якого в ухвалі суду від 07.06.2021 у мотивувальній частині є висновки та посилання на спірне заочне рішення суду від 07.04.2021 по справі №740/1865/20.

У судове засідання заявник та його представник не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник подав 26.12.2022 до суду заяву, в якій підтримав заяву про поновлення строку на подання заяви про скасування заочного рішення та його скасування, просив здійнювати розгляд без їх участі.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник подав до суду заяву від 26.12.2022, в якій заперечував проти задоволення заяви ОСОБА_1 з підстав, викладених у відповіді на відзив, просив здійнювати розгляд без їх участі.

Дослідивши матеріали справи і наявні в них докази, суд дійшов наступних висновків.

Заочним рішенням Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 21.04.2021 стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 15 441 грн доходу, втраченого внаслідок ушкодження здоров`я фізичної особи-підприємця та понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 грн.

Заявник посилається на те, що не з`явився в судове засідання, оскільки не був повідомлений про день та час розгляду справи.

Як вбачається з тексту позовної заяви, позивач зазначив місце проживання ОСОБА_1 АДРЕСА_1 (а.с.1).

З відповіді на запит з відділу квартирного обліку, приватизації житла та ведення реєстру територіальної громади виконавчого комітету Ніжинської міської ради (а.с.19) встановлено, що зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є адреса зазначена у позові.

Позовна заява та ухвала про відкриття провадження у справі були направлені судом за вказаною адресою, та відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, адресат отримав вказані документи (а.с.22).

Крім цього, судом встановлено, що 31.08.2020 на адресу суду була подане клопотання відповідача про відкладення розгляду справи (а.с.23).

Таким чином, відповідачу було достовірно відомо, що в провадженні Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області перебувала справа за позовними вимогами ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення доходу, втраченого внаслідок ушкодження здоров`я фізичної особи-підприємця та отримавши копію позовної заяви з додатками своїм правом на подання до суду відзиву та доказів відповідач не скористався.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПКнеявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.2, п.5 ч.5 ст.12 ЦПК Україниосновними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ст. 44 ЦПК Україниучасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України, кожна сторона несе ризики настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальної дії.

У відповідності зі ст.223 ч.3 п.1 ЦПК Україниякщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Так в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Окрім цього, із наявних у матеріалах справи доказів вбачається, що про існування заочного рішення відповідачу було відомо з червня 2021 року, оскільки звертався до суду з клопотанням про скасування арешту майна, за розглядом якого в ухвалі суду від 07.06.2021 у мотивувальній частині є висновки та посилання, зокрема, на спірне заочне рішення суду від 07.04.2021 по справі №740/1865/20.

При цьому із заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 звернувся до суду 30.09.2021.

У відповідності до ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно до ч.1 ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Окрім цього, заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення зводиться до здійснення особистих розрахунків, сумнівів, аналізу позовних вимог та доводів позивача, яким була надана оцінка при ухваленні заочного рішення. При цьому, заява не містить посилань на належні, існуючі на час ухвалення рішення докази, які спростовують попередні, мають істотне значення для правильного вирішення справи і, які могли би бути підставою для безумовного скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

З урахуванням викладених обставин, суд вважає, що відсутні підстави для скасування заочного рішення суду та залишає заяву без задоволення.

Відповідно до ч. 1,3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, експертів та проведенням експертизи.

У силу ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами, разом із іншими судовими витратами.

Частиною 2 ст.141 ЦПК України встановлено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача.

За правилами ч.8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів) рахунків тощо.

У матеріалах справи міститься Договір про надання адвокатом правової допомоги № 1/2022 від 01.11.2022 із зазначенням виду роботи та визначеною сумою оплати в розмірі 2500,00 грн; копія виписки по рахунку від 01.11.2022, ордер на надання правничої (правової) допомоги адвокатом Павленка В.М., - усі документи були додані до відзиву на заяву про скасування заочного рішення.

Отже, беручи до уваги, що ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, то це дає суду дійти висновку про здійснення адвокатом позивача належного захисту у суді, тому заява про стягнення витрат на правничу допомогу з відповідача на користь позивача у розмірі 1510,00 грн підлягає до задоволення, оскільки відповідає розумному розміру.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ст.260, 287, 353 ЦПК України, суд

постановив:

заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення доходу, втраченого внаслідок ушкодження здоров`я фізичної особи підприємця - залишити без задоволення.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса АДРЕСА_2 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 судові витрати на правничу допомогу, у сумі 2500 (дві тисячі п`ятсот) грн.

Відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.О.Гагаріна