КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 758/3317/21
Головуючий у суді першої інстанції: Якимець О.І.
Доповідач у суді апеляційної інстанції:Семенюк Т.А.
У Х В А Л А

01 грудня 2022 Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Семенюк Т.А.,

Суддів - Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М.,

перевіривши виконання вимог ст. ст. 354, 356, 357 ЦПК України за апеляційною скаргою Власенка Артема Олександровича в інтересах Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на заочне рішення Подільського районного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року в справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С ТА Н О В И В :

Заочним рішенням Подільського районного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 20 лютого 2017 року № б/н у розмірі 100 860, 99 грн. та судовий збір у сумі 1849,60 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, 17 серпня 2022 року Власенко А.О. в інтересах АТ КБ «ПриватБанк» подав апеляційну скаргу, в якій просить заочне рішення в частині незадоволених позовних вимог скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального та матеріального права, не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

Крім того, в апеляційній скарзі апелянт просив поновити строк на апеляційне оскарження заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року вказуючи, що нарочно представник позивача отримав 20 липня 2022 року, що підтверджується заявою про видачу рішення та виконавчих листів від 21 червня 2022 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2022 року вказані у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду із зазначенням підстав для поновлення строку.

На виконання вимог ухвали суду, 14 листопада 2022 року сокуренко Н.В. в інтересах АТ КБ «ПриватБанк» подала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду, в якому посилалась на позицію Верховного Суду яка викладена в постанові від 01.06.2022 року по справі №185/629/18, де вказано, що днем належного отримання копії судового рішення може бути встановлений виключно з відповідної відмітки на поштовому повідомленні або розписки про отримання такого рішення, натомість апелянт в паперовій формі рішення отримав 25.07.2022 року, а апеляційна скарга подана 17.08.2022 року, тому вважає, що строк підлягає поновленню.

Перевіривши матеріали цивільної справи, доводи заяви щодо підстави поновлення строку колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Згідно норм процесуального закону, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції має відбуватись з дотриманням певних умов.

Порядок розгляду апеляційної скарги, що надійшла до суду апеляційної інстанції після закінчення апеляційного розгляду справи визначено ст. 370 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд поновлює процесуальний строк, встановлений законом або судом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

При цьому поважні причини - це ті обставини, що вказують на безпосереднє унеможливлення або ускладнення можливості вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, що виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк.

Згідно ч. 1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 року в справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод»

Відповідно до вимог статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів, 15 вересня 2021 року постановлено оскаржуване рішення, 22 вересня 2021 року оприлюднено в ЄДРСР.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання на постанову Верховного Суду від 01.06.2022 року по справі №185/629/18, оскільки у вказаній справі копія рішення судом першої інстанції не направлялась та стороною не була отримана під розписку.

З матеріалів справи вбачається, що у позовній заяві представником АТ КБ «ПриватБанк» - Гребенюк О.С.зазначено електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.1).

Повний текст оскаржуваного рішення було направлено на електронну адресу АТ КБ «ПриватБанк», вказану у позовній заяві: ІНФОРМАЦІЯ_1 та того ж дня документ доставлено до електронної скриньки (а.с. 121).

Крім того, в матеріалах справи міститься заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді від Гребенюк О.С., що діє в інтересах АТ КБ «ПриватБанк», де зазначено іншу електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_2, проте вказаний документ не підписаний уповноваженою особою, а тому вказана заявка не може бути прийнята до уваги.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції належним чином виконано обов`язок щодо вручення АТ «ПриватБанк» повного тексту судового рішення.

Частиною 5 статті 272 ЦПК України передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За правилом ч. 7 цієї статті, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Направлення судової кореспонденції на електронну адресу сторони у справі є належним повідомленням при умові, що цей учасник судового процесу повідомив цю електронну адресу та користувався нею - направляв до суду певні процесуальні документи (висновок Верховного Суду, висловлений у постанові від 13 липня 2022 року по справі №761/14537/15-ц).

Крім того, копія заочного рішення від 15 вересня 2021 року була оприлюднена у Єдиному державному реєстрі судових рішень 22 вересня 2021 року, доступ до вказаного Реєстру є вільним і АТ КБ «ПриватБанк», як особа, яка звернулася із позовною заявою, мало можливість ознайомитися із вказаним процесуальним документом.

Так, знаючи про ухвалене рішення, позивач, маючи безліч філій по всій території України, зокрема, у Київській області, та наявність штату юристів, не був позбавлений можливості звернутись до суду для отримання його копії наручно та подати апеляційну скаргу в строк, встановлений нормами ЦПК.

Разом з цим, 18 жовтня 2021 року представник АТ КБ «ПриватБанк» надіслав на адресу суду першої інстанції заяву про отримання копії оскаржуваного рішення, проте ніяких дій щодо належної зацікавленості про доставку чи дати направлення вказаного рішення позивач не здійснив.

Із цього слідує висновок про те, що апелянт поза розумним сумнівом був обізнаний про постановлення ухвали у справіта мав достатньо часу для її оскарження в апеляційному порядку у визначений законодавством строк, однак скористався своїми процесуальними правами на власний розсуд.

При вирішенні питання про поновлення строків на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції враховує процесуальну поведінку особи під час розгляду справи та після ухвалення судового рішення, обізнаність особи про розгляд справи у суді, поважність причин, якими обґрунтовується пропущення встановленого законом строку на апеляційне оскарження та їх доведеність, тривалість строку, який пройшов з часу ухвалення судового рішення, яке оскаржується апелянтом, сутність доводів апеляційної скарги та інші обставини, які мають істотне значення.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням процесуальних строків (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України, будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відтак скаржником не підтверджено належними доказами обставини щодо неможливості подачі апеляційної скарги у визначений законом строк, а тому причини пропуску такого строку, які викладені у заяві не можна визнати поважними.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Власенка Артема Олександровича в інтересах Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на заочне рішення Подільського районного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів в касаційному порядку до Верховного суду, шляхом подання касаційної скарги.

Головуючий

Судді