Номер провадження: 22-ц/813/7983/22
Справа № 511/1155/21
Головуючий у першій інстанції Гринчак С. І.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - Громіка Р.Д.,

суддів - Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І.,

за участю секретаря - Нечитайло А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Роздільнянського районного суду Одеської області від 13 липня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вінагропром», Товариства з обмеженою відповідальністю «Ланжерон І К», Лиманської селишної ради про скасування рішень та визнання права,

ВСТАНОВИВ:

1. ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог.

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом до Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, ТОВ «Вінагропром», ТОВ «Ланжерон І К», в якому просив: визнати недійсним державний акт про право власності на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,9787 га, кадастровий номер :02:001:0001; визнати недійсним державний акт про право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 660142 від 09 серпня 2007 року щодо земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , площею 1,4332 га, кадастровий номер :02:001:0049; поновити межі земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , площею 1,4332 га, кадастровий номер :02:001:0049, у відповідності до земельно-кадастрової документації станом на момент укладання Договору купівлі-продажу нерухомого майна шляхом викупу від 23 грудня 2003 року; визнати право власності ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , паспорт громадянина України № НОМЕР_2 , на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 1,4332 га, кадастровий номер :02:001:0049, в межах та площі у відповідності до земельно-кадастрової документації станом на момент укладання Договору купівлі-продажу нерухомого майна шляхом викупу від 23 грудня 2003 року; визнати право власності « Вінагропром » на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,9787 га, кадастровий номер :02:001:0001, в межах та площі у відповідності до земельно-кадастрової документації станом на момент укладання Договору купівлі-продажу нерухомого майна шляхом викупу від 23 грудня 2003 року; стягнути в рівних частках з ТОВ «Вінагропром», та ТОВ «Ланжерон І К» на користь ОСОБА_1 майнову шкоду в розмірі 231 626,62 грн.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції.

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 13 липня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Вінагропром», ТОВ «Ланжерон І К», Лиманської селишної ради про скасування рішень та визнання права залишено без розгляду.

Короткий зміст та доводи апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись при цьому на порушення норм процесуального права.

Апеляційна скарга вмотивована тим, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права щодо сповіщення сторін.

Сповіщення сторін та заяви у справі.

Про судове засідання, призначене на 14 грудня 2022 року, сторони у справі належним чином сповіщені про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Згідно із ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 7 ст. 268 ЦПК України рішення суду (повне або скорочене) підписується всім складом суду у день його складення і додається до справи.

Повне судове рішення виготовлено 16 грудня 2022 року.

2. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція апеляційного суду

Заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог заяви, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

У ч. 1 ст. 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ч. 1 п. 2 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до припису п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Так, залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції послався на те, що ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 14 червня 2021 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання, так як справа розглядається в порядку загального позовного провадження.

Представництво позивача ОСОБА_1 в суді здійснювала адвокат Галич Л.Б., яка діяла на підставі Ордеру серії ВН № 1050101 від 29.06.2021 року, а тому участь позивача ОСОБА_1 не була обов`язковою. (т.1 а.с.50)

В судове засідання, призначене на 09 березня 2022 року представник позивача - адвокат Галич Л.Б. не з`явилася, була повідомлена у встановленому порядку про час і місце судового засідання (т.1 а.с.192), заяви про розгляд справи за її відсутністю до суду не надала.

В судове засідання, призначене на 18 квітня 2022 року представник позивача - адвокат Галич Л.Б. вдруге не з`явилася, була повідомлена у встановленому порядку про час і місце судового засідання, заяви про розгляд справи за її відсутністю до суду не надала.

В судове засідання, призначене на 16 травня 2022 року представник позивача - адвокат Галич Л.Б. втретє не з`явилася, була повідомлена у встановленому порядку про час і місце судового засідання, заяви про розгляд справи за її відсутністю до суду не надала.

В судове засідання, призначене на 14 червня 2022 року представник позивача - адвокат Галич Л.Б. вчетверте не з`явилася, була повідомлена у встановленому порядку про час і місце судового засідання, заяви про розгляд справи за її відсутністю до суду не надала.

Судове засідання було відкладено на 13 липня 2022 року та особисто на адресу позивача ОСОБА_1 було надіслано лист за вих.№511/1155/21/4129/2022 від 14 червня 2022 з відповідними роз`ясненнями щодо неявки в судові засідання його представника та роз`яснені наслідки неприбуття в судове засідання позивача або його представника (т.1 а.с.211, 213).

В судове засідання, призначене на 13 липня 2022 року представник позивача - адвокат Галич Л.Б. вп`яте не з`явилася, була повідомлена у встановленому порядку про час і місце судового засідання, заяви про розгляд справи за її відсутністю до суду не надала.

Також в судове засідання не прибув позивач ОСОБА_1 , повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи є підтвердження про отримання ним особисто поштового повідомлення (т.1 а.с.215), при цьому яких-небудь заяв або клопотань суду першої інстанції не надав.

У зв`язку з цим, судом першої інстанції поставлено на обговорення питання щодо залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані зокрема: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом

Відповідно до положень п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції, жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Суд першої інстанції зазначає, що представник позивача - адвокат Галич Л.Б. в судові засідання на 09 березня 2022 року, 18 квітня 2022 року, 16 травня 2022 року, 14 червня 2022 року, 13 липня 2022 року не з`явилася, була належним чином повідомлена про розгляд справи, її неявка має ознаки повторності, а відповідач, у зв`язку з такою неявкою представника позивача вимушений витрачати свій час.

Згідно висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі №6-24063ск15, причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України в редакції 2004 року) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, ураховуючи, що позивач, який не з`являється в судове засідання, має право на використання передбаченого законом права на процесуальне представництво в суді.

При цьому причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону спрямоване на дотримання розумних строків розгляду справи і недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивач і не з`являється в судове засідання, і не використовує положення про процесуальне представництво в суді.

Аналіз викладених вище обставин, неявки в судові засідання позивача, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення ним своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду позову, що в свою чергу призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті.

На підставі наведеного, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача, встановлені ЦПК України, який не пов`язує причини повторної неявки з їх поважністю, а також розумність строків розгляду справи, суд першої інстанції дійшов висновку про необхідність залишення вказаної заяви без розгляду.

Однак колегія суддів погодитись із такими висновками суду першої інстанції не може з огляду на наступне.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення заяви без розгляду наведений у ст. 257 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

На підставі матеріалів справи встановлено, що у судове засідання, призначене на 13 липня 2022 року, а ні позивач, а ні його представник не з`явились.

Про дату, час та місце судового засідання позивач був повідомлений шляхом надіслання на його адресу судової повістки разом з рекомендованим листом з повідомленням про вручення (т.1 а.с.215).

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення судову повістку на 13 липня 2022 року позивач отримав 08 липня 2022 року.

Згідно з ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Згідно з ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Враховуючи вищезазначене, а саме отримання позивачем судової повістки 08 липня 2022 року, тобто менше ніж за п`ять днів до судового засідання, позивач не був належним чином повідомлений про дату судового засідання призначеного на 13 липня 2022 року.

Крім того, розгляд справи судом першої інстанції було призначено на 13 липня 2022 року о 14 год. 00 хв.

Позивачем 13 липня 2022 року о 13 год. 38 хв. на офіційну електронну адресу суду першої інстанції було надіслано заяву про розгляд справи за його відсутності, що підтверджується роздруківкою електронної пошти скаржника (т.2 а.с.7-9).

Відповідно до протоколу судового засідання від 13 липня 2022 року відкриття судове засідання головуючим суддею було здійснено о 14 год. 18 хв., однак, вищезазначена заява про розгляд справи без участі позивача, була зареєстрована лише о 16 год. 12 хв., тобто після судового засідання.

Враховуючи вищезазначене, судом першої інстанції при винесення оскаржуваної ухвали не було враховано заяву позивача про розгляд справи без його участі.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вищезазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він вправі подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №759/6512/17 (провадження №61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі №686/31597/19 (провадження №61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі №450/1805/18 (провадження №61-2329св20).

Враховуючи відсутність в матеріалах справи доказів про належне повідомлення позивача про дату судового засідання призначеного на 13 липня 2022 року та подання позивачем заяви про розгляд справи без його участі, суд першої інстанції помилково дійшов помилкового висновку про застосування положень п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки повторність неявки в судове засідання позивача відсутня.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

За таких підстав, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції на наведене уваги не звернув та передчасно вирішив питання про залишення позову без розгляду, що призвело до постановлення помилкової ухвали й у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції та передання справи для продовження розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Роздільнянського районного суду Одеської області від 13 липня 2022 року скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття, проте може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 16 грудня 2022 року.

Головуючий Р.Д. Громік

Судді: М.М. Драгомерецький

А.І. Дришлюк