Справа № 754/4533/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2022 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Лісовська О.В., розглянувши заяву позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Шишторгбуд», ОСОБА_3 про визнання правочинів недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ТОВ «Шишторгбуд», ОСОБА_3 про визнання правочинів недійсними, в якому просить суд визнати недійсним акт прийому-передачі нерухомого майна від 15.03.2019 року, виданий ТОВ «Шишторгбуд», ОСОБА_2 ; скасувати державну реєстрацію права власності ТОВ «Шишторгбуд» та припинити право приватної власності та закрити розділ Державного реєстру прав та реєстраційної справи на нерухоме майно; визнати недійсним Договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 ; скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 .

Також позивач звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення заборони до набрання чинності рішенням по справі органам та суб`єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам, які утворені та діють у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на майно та їх обтяжень», вчинення дій, пов`язаних з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та державну реєстрацію обтяжень речових прав на наступне нерухоме майно, яке згідно інформації, отриманої з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, набуте у власність ОСОБА_3 - квартиру АДРЕСА_1 . Заява мотивована тим, що вказана квартира неодноразово була відчужена відповідачем 1, а тому є реальні підстави вважати вчинення наступних передач майна з метою ухилення від відповідальності; наявні обґрунтовані припущення, що невиконання конкретних дій, а саме заборони відчуження квартири, як наслідок, істотно ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду, а разом з ним належного захисту прав і законних інтересів позивача.

Зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно із ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред"явлення позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 3 статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюються для забезпечення морської вимоги, мають бути спів мірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з"ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 року у справі № 753/22860/17 вказано про те, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття - навпаки, ускладнить або навіть унеможливить таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Відповідно до пунктів 1, 2, 4 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Підставою для забезпечення позову позивач вказує той факт, що спірна квартира неодноразово була відчужена відповідачем 1, а тому є реальні підстави вважати вчинення наступних передач майна з метою ухилення від відповідальності; наявні обґрунтовані припущення, що невиконання конкретних дій, а саме заборони відчуження квартири, як наслідок, істотно ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду, а разом з ним належного захисту прав і законних інтересів позивача.

При цьому суд зазначає, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що відповідачами на даний час вчиняються будь-які дії, направлені на відчуження вказаного нерухомого майна, або про намір такого відчуження.

Суд не вбачає з поданої заяви та долучених до неї письмових доказів наявність реальної загрози ефективному захисту порушених чи оспорюваних прав та інтересів ОСОБА_1 та ймовірність ускладнення виконання судового рішення у разі задоволення позову при невжитті таких заходів, оскільки з наданих документів не вбачається, що відповідачі вчиняють дії з відчуження нерухомого майна, а також здійснили заходи, спрямовані на нівелювання ризиків, пов`язаних із вчиненням дій, що можуть вплинути на цілісність і схоронність такого майна.

Крім того, у своїй заяві позивач просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони до набрання чинності рішенням по справі органам та суб`єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам, які утворені та діють у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на майно та їх обтяжень», вчинення дій, пов`язаних з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та державну реєстрацію обтяжень речових прав на наступне нерухоме майно, яке згідно інформації, отриманої з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, набуте у власність ОСОБА_3 - квартиру АДРЕСА_1 .

При цьому слід зазначити, що заявником не конкретизовано, які саме органи повинні вчинити дії щодо заборони, відсутні будь-які дані вказаних органів, що унеможливлює, у разі задоволення заяви, направлення вказаної ухвали на виконання.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що підстав для задоволення заяви позивача про забезпечення позову немає, а тому в її задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149, 150, 151 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви позивача про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п?ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя О.В.Лісовська