У Х В А Л А

Іменем України

26 грудня 2022 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя: Грегуль О.В., секретар судового засідання: Гончаренко М.М.

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» - заявник (стягувач)

ОСОБА_1 - боржник

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із заявою про видачу дубліката судового наказу у справі № 754/15100/16-ц посилаючись на те, що на підставі укладеного між ним і ПАТ «Київенерго» договорів відсуплення права вимоги (цесії) № 602-18 і № 603-18 від 11.10.2018 до заявника перейшло право вимоги до боржника. Виконавчою службою виконавчий документ повернуто ПАТ «Київенерго», однак, останнє виконавчий документ заявнику не передає та не реагує на листи заявника про передачу виконавчого документа, тому, заявник просить про видачу дубліката судового наказу.

Учасники виконавчого провадження в судове засідання не з`явились і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надали, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Згідно підпункту 17.4 пункту 17 перехідних положень ЦПК України, у разі втрати виконавчого документа суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий документ, може видати його дублікат, якщо стягувач або державний виконавець, приватний виконавець звернувся із заявою про це до закінчення строку, встановленого для пред`явлення виконавчого документа до виконання. Про видачу дубліката виконавчого документа постановляється ухвала у десятиденний строк із дня надходження заяви. За видачу стягувачу дубліката виконавчого документа справляється судовий збір у розмірі 0,03 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ухвала про видачу чи відмову у видачі дубліката виконавчого документа може бути оскаржена в апеляційному та касаційному порядку.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Заяв/клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

З урахуванням викладеного та ст. ст. 128-131, 223 ЦПК України і з метою уникнення затягування розгляду справи, суд розглядає питання про видачу дубліката виконавчого документа за відсутності учасників справи.

Дослідивши матеріали справи № 754/15100/16-ц суд у судовому засіданні встановив наступне.

У справі № 754/15100/16-ц Деснянським районним судом м. Києва видано судовий наказ від 06.12.2016 про стягнення з боржника на користь ПАТ «Київенерго» коштів.

Ухвалою Деснянськго районного суду м. Києва від 26.04.2019 (суддя: Шевчук О.П.) проведено заміну стягувача у справі № 754/15100/16-ц з ПАТ «Київенерго» на КП «Київтеплоенерго».

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 26.04.2019 (суддя: Буша Н.Д.) КП «Київтеплоенерго» поновлено строк для предявлення виконавчого документа до виконання у справі № 754/15100/16-ц.

Зміст заяви про видачу дубліката судового наказу не містить виклад обставин і зазначення доказів, які б свідчили саме про втрату судового наказу, а саме коли і ким та за яких обставин.

Згідно ч. 1, ч. 4 - ч. 7 ст. 81 ЦПК України, 1. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 4. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. 5. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. 6. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 7. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

ЄСПЛ вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Практика ЄСПЛ виходить з того, що реалізовуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16.12.1992 у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції).

Факт повернення виконавчого документа виконавчою службою попередньому стягувачу, не свідчить про втрату судового наказу.

Посилання на те, що попередній стягувач не передає судового наказу, свідчить лише про неналежне виконання договірних зобов`язань, а не про втрату судового наказу та не позбавляє заявника можливості вимагати передачі оригіналу судового наказу.

Доведення втрати оригіналу судового наказу це не право, а обов`язок стягувача і невиконання останнім своїх процесуальних обов`язків, дає лише правові підстави для висновку про недобросовісне користування та зловживання своїми процесуальними правами.

Видача дублікату виконавчого документа призводить до втрати чинності оригіналу виконавчого документа.

За таких обставин, заява про видачу дубліката судового наказу не підлягає задоволенню за недоведеністю втрати оригіналу судового наказу на час подання цієї заяви.

У той же час, суд вважає за необхідне роз`яснити, що заявник не позбавлений можливості отримати оригінал виконавчого документа у визначеному законодавством порядку від попереднього стягувача.

Керуючись розділом ХІІІ ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви про видачу дубліката судового наказу, поданої у справі № 754/15100/16-ц комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (місцезнаходження: м. Київ, пл. І.Франка, 5, адреса листування: м. Київ, вул. Жилянська, 83/53, ).

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів.

Згідно ст. 261 ЦПК України, 1. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. 2. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

СУДДЯ: