У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення заяви без руху

14 жовтня 2022 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Митрофанова А.О., дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 до П`ятої київської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від прийняття спадщини на користь спадкоємця другої черги,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до П`ятої київської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від прийняття спадщини на користь спадкоємця другої черги.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Позовна заява має бути залишена без руху, оскільки не відповідає вимогам ЦПК України.

Стаття 30 ЦПК України визначає правила виключної підсудності.

Відповідно до статті 66 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням викладеного, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Тому, позивачу необхідно вказати перелік усього рухомого та нерухомого спадкового майна померлої особи, із зазначенням його місцезнаходження.

Зазначені відомості нададуть суду змогу визначити територіальну підсудність даної справи.

Згідно усталеної практики Верховного Суду, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Тому при розгляді справ про визначення додаткового строку для поданння заяви про відмову від прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України суду з метою встановлення кола спадкоємців за заповітом і за законом, які прийняли спадщину, необхідно у т.ч. перевіряти наявність заведеної нотаріусом спадкової справи.

Пунктами 3, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач ОСОБА_1 звертається до суду з позовом до П`ятої київської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), проте не вказує, в чому порушені її права саме нотаріальною конторою, і з яких підстав позивач залучає вказану особу в процесуальному статусі відповідача.

Так, згідно з частиною першою статті 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу.

Окрім того слід зазначити, що відповідно до п.18 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008р. №7, у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.

При цьому пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Таким чином позивачу необхідно вказати належного відповідача (відповідачів) за даним позовом, з урахуванням наведеного вище.

Крім того, позивачем до позовної заяви не долучено доказів в підтвердження наявності родинних відносин із померлим ОСОБА_4 .

Таким чином позивачу необхідно надати докази родинних відносин із померлим ОСОБА_4 , визначитися з відповідачем у справі, вказати перелік усього рухомого та нерухомого спадкового майна померлої особи та подати до суду позовну заяву у новій редакції відповідно до кількості учасників у справі з урахуванням викладених вище недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження заяви до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до П`ятої київської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від прийняття спадщини на користь спадкоємця другої черги - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Митрофанова