Номер провадження: 22-ц/813/679/22
Головуючий у першій інстанції Бескровний Я. В.
Доповідач Князюк О. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.11.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого Князюка О.В.,

суддів: Таварткіладзе О.М., Заїкіна А.П.,

за участю секретаря - Власенко С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 04.11.2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку в спільній частковій власності та виплату відповідачу вартості його частки у спільному майні та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ частки майна в натурі, -

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

В провадженні Київського районного суду м. Одеси перебуває справа №520/12609/15ц за цивільним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку в спільній частковій власності та виплату відповідачу вартості його частки у спільному майні та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ частки майна в натурі.

Успенський у зустрічному позові просив суд виділити йому в натурі 1/3 частину спірного домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 11.09.2020р. за клопотанням ОСОБА_2 судом призначено судову комплексну оціночну та будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлені питання:

Які можливі варіанти поділу будинку і надвірних споруд по АДРЕСА_1 відповідно до часток кожного зі співвласників будинку: ОСОБА_1 - 2/3 та ОСОБА_2 - 1/3, по можливості без переобладнання чи з мінімальним переобладнанням об`єктів, з підрахунком вартості часток кожного із співвласників для розрахунку грошової компенсації у разі, якщо поділ домоволодіння проводиться не у суворій відповідності до ідеальних часток, та без варіантів з компенсацією з боку ОСОБА_2 , який є інвалідом 1 групи?

Розглянути варіант поділу, запропонований ОСОБА_2 у додатку №11 до зустрічної позовної заяви від 24.07.2016р. вх.№28347 (а.с.168)?

Проведення експертизи доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Мінюсту України.

07.09.2021р. до суду надійшов висновок експерта будівельно-технічної експертизи №21-280 від 17.08.2021р.

ОСОБА_2 не погодившись з зазначеним висновком експерта подав до суду клопотання про призначення повторної судової комплексної оціночної та будівельно-технічної експертизи на вирішення якої просив поставити наступні питання:

Як можливі варіанти поділу будинку і надвірних споруд по АДРЕСА_1 відповідно до часток кожного зі співвласників будинку: ОСОБА_1 - 2/3 та ОСОБА_2 - 1/3, по можливості без переобладнання чи з мінімальним переобладнанням об`єктів, з підрахунком вартості часток кожного із співвласників для розрахунку грошової компенсації у разі, якщо поділ домоволодіння проводиться не у суворій відповідності до ідеальних часток, та без варіантів з компенсацією з боку ОСОБА_2 , який є інвалідом 1 групи?

Розглянути варіант поділу, запропонований ОСОБА_2 у додатку №11 до зустрічної позовної заяви від 24.07.2016р. вх.№28347 (а.с.168)?

Також просив врахувати додаткові матеріали.

ОСОБА_2 вмотивував клопотання тим, що експерт мала низьку кваліфікацію, її висновки суперечили матеріалам справи, а сам висновок є неповним. Неповнота висновку полягає, на його думку у тому, що експерт не дослідила всі об`єкти домоволодіння та не зробила замірів.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04.11.2021 року клопотання задоволено.

Призначено у справі повторну судову комплексну оціночну та будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання:

Як можливі варіанти поділу будинку і надвірних споруд по АДРЕСА_1 відповідно до часток кожного зі співвласників будинку: ОСОБА_1 - 2/3 та ОСОБА_2 - 1/3, по можливості без переобладнання чи з мінімальним переобладнанням об`єктів, з підрахунком вартості часток кожного із співвласників для розрахунку грошової компенсації у разі, якщо поділ домоволодіння проводиться не у суворій відповідності до ідеальних часток, та без варіантів з компенсацією з боку ОСОБА_2 , який є інвалідом 1 групи?

Розглянути варіант поділу, запропонований ОСОБА_2 у додатку №11 до зустрічної позовної заяви від 24.07.2016р. вх.№28347 (а.с.168)?

Проведення експертизи доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Мінюсту України, попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Витрати по проведенню експертизи покладено на ОСОБА_2 .

Зобов`язано ОСОБА_3 надати доступ експерту до будинку за адресою АДРЕСА_1 для його дослідження.

Провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду апеляційну скаргу було ОСОБА_4 , де із посиланням на порушення судом першої інстанції норм процесуального права ставиться питання про їх скасування.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги ОСОБА_4 вказує, що судом першої інстанції було порушено норми процесуального права.

Апелянт вважає доводи ОСОБА_2 та підстави призначення судом повторної експертизи необґрунтованим, оскільки експерт надав усі вичерпні відповіді на постановлені в ході судового засідання питання ОСОБА_2 та суду, достатньо чітко обґрунтував підстави неможливості виділу 1/3 частини домоволодіння і відсутності необхідності в оцінці часток співвласників у разі неможливості виділу, що також зазначено у висновку експертизи (аркуш 21-24), де експерт аналізуючи діючі норми матеріального права та будівельні норми (ДБН), які регулюють порядок виділу/поділу, встановив неможливість виділу 1/3 частини домоволодіння.

Таким чином, оскільки ОСОБА_2 не спростував у своєму клопотанні наведені в експертизі доводи експерта щодо неможливості виділу його частки із домоволодіння, у суду не було підстав для задоволення такого клопотання.

Більше того, апелянт звертає увагу суду на той факт, що відповідно до статті 113 ЦПК України. Якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності. Судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

З наведеної норми чинного законодавства вбачається, що за наявності у справі висновку експерта, суд може призначити лише додаткову чи повторну експертизу, якщо дійде висновку, що наявний в матеріалах справи висновок є неповним або неясним (призначається додаткова експертиза, чи є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи (призначається повторна експертиза).

ОСОБА_4 зазначає, що суд першої інстанції відхилив доводи ОСОБА_2 про необґрунтованість вищевказаного висновку експерта. Але погодився з доводами ОСОБА_2 в частині її неповноти, оскільки оціночна частина експертизи не проводилася.

Вказане, свідчить про те, що судом допущено порушення вищевказаної норми процесуального права. оскільки в разі встановлення неповноти висновку. Призначається додаткова експертиза, а не повторна.

Крім того, ОСОБА_2 у своєму клопотанні та суд в оскаржуваній ухвалі не спростували доводів експерта щодо неможливості проведення оціночної частини експертизи, оскільки така оцінка, відповідно до поставленого питання має проводитися лише у разі встановлення можливості виділу 1/3 частини домоволодіння з відступом від ідеальних часток.

З огляду на викладене, ОСОБА_4 вважає, що оскаржувана ухвала не відповідає вимогам встановленим законодавством, є незаконною та необґрунтованою, а тому підлягає скасуванню.

13.12.2021 року апеляційну скаргу на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 04.11.2021 року було подано ОСОБА_2 .

Апелянт зазначає, що судом першої інстанції було визнано висновок експерта неповним, проте судом першої інстанції було помилково призначено по справі повторну експертизу, в той час, коли визнання висновку експерта неповним відповідно до п. 1 статті 113 ЦПК України є підставою для призначення у справі додаткової експертизи.

Крім того, ОСОБА_2 також не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо покладення на нього обов`язку щодо оплати проведення експертизи, з огляду на те, що ним було здійснено оплату попередньої судової експертизи.

З огляду на вказане в апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить суд внести зміни в мотивувальну частину оскаржуваної ухвали, та викласти в наступній редакції:

1.У висновку відсутні оціночна частина експертизи, що є невиконанням в повному обсязі завдання наданого експертизі судом в його ухвалі.

2.Через те, що не всі об`єкти досліджені Висновок у відповідності до п. 1 статті 113 ЦПК України є неповним.

3.Висновок суперечить іншим матеріалам справи:

-в справі йдеться про виділення приміщень будь-якого виду, а експертка розглядає можливість виділення тільки окремої квартири.

-веранди а1 і а2, Мансарду а3, погріб під а1, прибудову а4, навіс г і теплицю ІІ, експертка називає «самовільно возведеними спорудами» і не розглядає їх при дослідженні можливості поділу. А у відповідності до довідки №54216455 від 29.02.2016 року з Держреєстру речових прав на нерухоме майно ці споруди не є самовільними.

-висновок є необґрунтованим і неправильним. При проведенні експертизи, експертка користувалася методичними рекомендаціями по виділенню окремої квартири, що не відповідає завданню, яке поставив суд перед експертизою в своїй ухвалі про призначення експертизи від 11.09.2020 року, тому отриманий експертизою результат не може вважатися правильним і обґрунтованим.

-таким чином, враховуючи, що висновок є неповним. Також, оскільки він суперечить іншим матеріалам справи, є необґрунтованим і є сумніви в його правильності, то у відповідності до п.2 ст. 113 ЦПК України повинна бути проведення повторна експертиза, яка має бути доручена іншому експертові.

Також, апелянт просить суд викласти резолютивну частину ухвалив наступній редакції.

-На підставі викладеного, керуючись ст. 258-261, а також ст. 113 ЦПК України, суд ухвалив: клопотання задовольнити.

-Проведення експертизи доручити іншому експертові.

-Експертизу виконати з гроші, отримані ОНДІСЕ за виконання первинної експертизи, без додаткової оплати.

-

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 18.01.2022 року було відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 04.11.2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку в спільній частковій власності та виплату відповідачу вартості його частки у спільному майні та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ частки майна в натурі.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 18.01.2022 року було відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 04.11.2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку в спільній частковій власності та виплату відповідачу вартості його частки у спільному майні та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ частки майна в натурі.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 18.01.2022 року справу було призначено до розгляду на 24.03.2022 року о 12:40 год

24.03.2022 року розгляд справи було відкладено за заявою ОСОБА_5 про відкладення розгляду справи на 24.11.2022 року о 09:30 год.

14 листопада 2022 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Досковським Віталієм Геннадійовичем було подано клопотання про проведення судового засідання, призначеного на 24.11.2022 року на 09:30 год. в режимі відеоконференції за допомогою програмного комплексу "EasyCon" (електронна адреса для здійснення підключення за допомогою ЕЦП та обліковий запис: ІНФОРМАЦІЯ_1 , т.: НОМЕР_1 ).

Відповідно до положень статті 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 17.11.2022 року клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Досковського Віталія Геннадійовича про проведення судового засідання, призначеного на 24.11.2022 року на 09:30 год. в режимі відеоконференції за допомогою програмного комплексу "EasyCon" (електронна адреса для здійснення підключення за допомогою ЕЦП та обліковий запис: ІНФОРМАЦІЯ_1 , т.: НОМЕР_1 ) - задоволено.

21.11.2022 року ОСОБА_2 подано до суду заяву, про відкладення розгляду справи у зв`язку з бажанням приймати участь у судовому засіданні особисто та відсутністю можливості приймати участь в режимі відеоконференції.

Подане клопотання ОСОБА_2 колеія суддій залишає без задоволення з огляду на наступне.

З представником ОСОБА_4 - адвокатом Досковським В.Г. на зв`язок вийти не вдалось. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, викладення учасниками справи своєї правової позиції щодо судових витрат, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з наведених у цій постанові підстав.

За вимогами ст.ст. 263, 264 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Приписами статті 81 ЦПК передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так, відповідно до частини першої статті 102 ЦПК, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Частиною другою статті 102 ЦПК встановлено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч.1, 3-6 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно до ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

Висновок експерта, складений за результатами експертизи, під час якої був повністю або частково знищений об`єкт експертизи, який є доказом у справі, або змінено його властивості, не замінює сам доказ та не є підставою для звільнення від обов`язку доказування.

Висновок експерта, складений за результатами експертизи, під час якої був повністю або частково знищений об`єкт експертизи або змінено його властивості, до розгляду судом не приймається, крім випадків, коли особа, яка його подає, доведе можливість проведення додаткової та повторної експертизи з питань, досліджених у висновку експерта.

У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

За заявою учасника справи про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, такий висновок судом до розгляду не приймається, якщо суд визнає наявність таких підстав.

Статтею 113 ч.2 ЦПК України встановлено якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 11.09.2020 р. за клопотанням ОСОБА_2 судом призначено судову комплексну оціночну та будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлені питання:

Як можливі варіанти поділу будинку і надвірних споруд по АДРЕСА_1 відповідно до часток кожного зі співвласників будинку: ОСОБА_4 - 2/3 та ОСОБА_2 - 1/3, по можливості без переобладнання чи з мінімальним переобладнанням об`єктів, з підрахунком вартості часток кожного із співвласників для розрахунку грошової компенсації у разі, якщо поділ домоволодіння проводиться не у суворій відповідності до ідеальних часток, та без варіантів з компенсацією з боку ОСОБА_2 , який є інвалідом 1 групи?

Розглянути варіант поділу, запропонований ОСОБА_2 у додатку №11 до зустрічної позовної заяви від 24.07.2016р. вх.№28347 (а.с.168)?

Проведення експертизи доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Мінюсту України.

07.09.2021р. до суду надійшов висновок експерта будівельно-технічної експертизи №21-280 від 17.08.2021р.

Суд першої інстанції дійшов висновку про те, що зроблений висновок експерта №21-2080 від 17.08.2021 р. є неповним, оскільки оціночна частина експертизи не проводилася, або ж не надана суду, бо експерт ОСОБА_6 посилалася на неї у своїх поясненнях суду 04.11.2021 р.

Відповідно до статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності. Судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

З наведеної норми чинного законодавства вбачається, що за наявності у справі висновку експерта, суд може призначити лише додаткову чи повторну експертизу, якщо дійде висновку, що наявний в матеріалах справи висновок є неповним або неясним (призначається додаткова експертиза, чи є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи (призначається повторна експертиза).

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо неповноти висновку експерта №21-2080 від 17.08.2021р. проте помилково призначив у справі повторну комплексну оціночну та будівельно-технічну експертизу.

Апеляційний суд приймає до уваги зазначені доводи апелянтів щодо невірного застосування судом першої інстанції порушення судом першої інстанції норм процесуального права, та вважає за необхідне змінити резолютивну частину рішення, шляхом призначення у справі додаткової судову комплексну оціночну та будівельно-технічну експертизу відповідно до положень п.1 статті 113 ЦПК України.

Щодо визначення експертної установи апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до вимог ч. 3, 4 статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Згідно з ч.1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 112 ЦПК України Комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань.

З огляду на зазначене, судом першої інстанції вірно доручено проведення експертизи експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Мінюсту України, попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Як вбачається з приведених норм права, проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі - за рахунок замовника, така оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання, тобто в даному випадку сторони позивача.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Проте, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, вказаного клопотання ОСОБА_2 подано до суду першої інстанції не було.

Суд апеляційної інстанції відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що суд безпідставно поклав витрати за проведення експертизи на ОСОБА_2 , за клопотанням якого вона і призначена, з огляду на те, що

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи свої ОСОБА_2 не надав суду першої інстанції належних та достатніх доказів на підтвердження майнового стану, а саме: не надано довідки про її доходи, довідку про відсутність коштів на рахунках банків.

Крім того, звільнення позивача від судових витрат на оплату судової експертизи порушує право експерта передбачене ч.7 ст. 72 ЦПК України на оплату виконаної роботи.

Інші наведені в апеляційній скарзі доводи зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

За таких обставин, ухвала суду першої інстанції підлягає зміні з викладення другого абзацу резолютивної частини в наступній редакції - «Призначити у справі додаткову судову комплексну оціночну та будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

Як можливі варіанти поділу будинку і надвірних споруд по АДРЕСА_1 відповідно до часток кожного зі співвласників будинку: ОСОБА_4 - 2/3 та ОСОБА_2 - 1/3, по можливості без переобладнання чи з мінімальним переобладнанням об`єктів, з підрахунком вартості часток кожного із співвласників для розрахунку грошової компенсації у разі, якщо поділ домоволодіння проводиться не у суворій відповідності до ідеальних часток, та без варіантів з компенсацією з боку ОСОБА_2 , який є інвалідом 1 групи?

Розглянути варіант поділу, запропонований ОСОБА_2 у додатку №11 до зустрічної позовної заяви від 24.07.2016р. вх.№28347 (а.с.168)?».

В іншій частині ухвалу суду першої інстанції - залишити без змін.

СУДОВІ ВИТРАТИ

З огляду на те, що предметом оскарження є ухвала суду про задоволення клопотання про забезпечення доказів шляхом призначення повторної експертизи, судові витрати підлягають відшкодуванню на підставі ст. 141 ЦПК України, за результатами розгляду справи по суті.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 04.11.2021 року - змінити, шляхом викладення другого абзацу резолютивної частини в наступній редакції.

«Призначити у справі додаткову судову комплексну оціночну та будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

Як можливі варіанти поділу будинку і надвірних споруд по АДРЕСА_1 відповідно до часток кожного зі співвласників будинку: ОСОБА_4 - 2/3 та ОСОБА_2 - 1/3, по можливості без переобладнання чи з мінімальним переобладнанням об`єктів, з підрахунком вартості часток кожного із співвласників для розрахунку грошової компенсації у разі, якщо поділ домоволодіння проводиться не у суворій відповідності до ідеальних часток, та без варіантів з компенсацією з боку ОСОБА_2 , який є інвалідом 1 групи?

Розглянути варіант поділу, запропонований ОСОБА_2 у додатку №11 до зустрічної позовної заяви від 24.07.2016 р. вх.№ 28347 (а.с.168)?»

В іншій частині ухвалу залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 30.11.2022 року.

Головуючий: О. В. Князюк

Судді: А.П. Заїкін

О.М. Таварткіладзе