Справа № 545/4983/22
Провадження № 2/545/1858/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2022 р. Полтавський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Богомолової Л.В.,

при секретарі Снегир Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Полтавського районного суду Полтавської області в м. Полтава цивільну справу за позовом адвоката Савчука Олега Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ нерухомого майна в окрему одиницю,-

в с т а н о в и в :

Представник позивача адвокат Савчук О.В. в інтересах ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 про виділ нерухомого майна в окрему одиницю, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 17 листопада 2016 року позивачка отримала у власність 57/100 частини житлового будинку з господарськими будівлями в АДРЕСА_1 , який знаходиться на сформованій в Державному земельному кадастрі земельній ділянці площею 0,2500 га. Інша частина житлового будинку з господарськими спорудами в розмірі 43/100 належить відповідачці на підставі договору купівлі-продажу частки житлового будинку від 13 вересня 2019 року.

Позивачка звернувшись до відповідачки із пропозицією про поділ житлового будинку шляхом укладення відповідного нотаріального договору згоди на поділ не отримала, пояснюючи тим, що їй додаткові витрати не потрібні. Проте, вона не має заперечень щодо виділу позивачкою своєї частини житлового будинку в окрему інвентарну одиницю.

Враховуючи вказане, просив виділити у самостійний об`єкт нерухомого майна із спільної часткової власності та визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) право власності на житловий будинок як самостійний об`єкт нерухомого майна у складі: сіни (ІІ) - 12,1 м. кв., тамбур (ІІІ) - 6 м. кв., коридор (2-1) - 2,1 м. кв., кухня (2-2) - 7,9 м. кв., кімната (2-3 - 8,2 м. кв., кімната (2-4) - 14,2 м. кв., санвузол (2-5) - 2,2 м. кв. загальною площею 52,7 м. кв. та господарські будівлі і споруди: сарай «Б», сарай «б» (тимчасовий), вбиральня «В» (тимчасова), літній душ «Г» (тимчасовий), гараж «Д» (тимчасовий), навіс «Е» (тимчасовий), хвіртка №1, огорожа №2, огорожа №3, огорожа №4, що знаходяться в АДРЕСА_2 .

У судове засідання представник відповідача адвокат Савчук О.В. не з`явився, попередньо надавши заяву, у якій просив суд розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Представник позивача у своїй заяві не заперечує проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів у зв`язку з чим суд на підставі ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе вирішити справу у його відсутність за наявними у справі доказами, ухваливши заочне рішення.

За таких обставин, за згодою представника позивача, проводиться заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 17 листопада 2016 року позивачка ОСОБА_1 отримала у власність 57/100 частини житлового будинку з господарськими будівлями в АДРЕСА_1 . Право власності підтверджується нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Інша частина житлового будинку з господарськими спорудами в розмірі 43/100 належить відповідачці ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу частки житлового будинку від 13 вересня 2019 року.

Житловий будинок знаходиться на сформованій в Державному земельному кадастрі земельній ділянці площею 0,2500 га, якій присвоєно кадастровий номер :02:001:0142.

19 листопада 2021 року наказом № 414 управління з питань містобудування та архітектури Полтавської міської ради з метою упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна було змінено адресу житлового будинку та присвоєно новий номер АДРЕСА_2 замість номера АДРЕСА_1 .

Житловий будинок до оформлення договорів купівлі-продажу в цілому належав сільськогосподарському виробничому кооперативу «Злагода» і був побудований у 1974 році для розселення працівників та планувався на дві сім`ї. Тож, фактично він розділений на дві частини які розділені між собою несущою стіною, мають окреме енергозабезпечення, опалення, особові рахунки. Крім фактично поділеного житлового будинку у кожного співвласника є власні господарські будівлі, а територія подвір`я розділена парканом.

Позивачка вирішила виділити власну частину нерухомого майна в окрему інвентарну одиницю щоб надалі вільно і не залежно від співвласника розпоряджатися своїм нерухомим майном будь-яким чином. Звернувшись до відповідачки із пропозицією про поділ житлового будинку шляхом укладення відповідного нотаріального договору, згоди на поділ не отримала, пояснюючи тим, що їй додаткові витрати не потрібні, а існування часткової власності повністю задовольняє. Проте, вона не має заперечень щодо виділу позивачкою своєї частини житлового будинку в окрему інвентарну одиницю. Але загальновідомо, що нотаріальний договір поділу нерухомого майна не можливо оформити лише одному співвласнику. Таким чином, позивачка може лише в судовому порядку вирішити своє питання.

За даними технічного паспорту виготовленого комунальним підприємством «Бюро технічної інвентаризації та містобудування Полтавського району» станом на 21 вересня 2022 року до складу нерухомого майна, що знаходиться в АДРЕСА_2 входить житловий будинок «А1, а, а1» загальною площею 96,0 м. кв., сарай «Б», сарай «б» (тимчасовий), вбиральня «В» (тимчасова), літній душ «Г» (тимчасовий), гараж «Д» (тимчасовий), навіс «Е» (тимчасовий), вбиральня «К» (тимчасова), хвіртка №1, огорожа №2, огорожа №3, огорожа №4, огорожа №5, хвіртка №6, огорожа №7.

Згідно висновку КП «Бюро технічної інвентаризації та містобудування Полтавського району» Полтавської області № 318 від 22 липня 2022 року щодо технічної можливості поділу об`єкту нерухомого майна, виходячи з технічної можливості поділу та порядку користування нерухомим майном, що склався з часом між співвласниками, позивачці пропонується нерухоме майно, що може бути визначене внаслідок поділу: частка житлового будинку площею 52,7 м. кв., а саме: сіни (ІІ) - 12,1 м. кв., тамбур (ІІІ) -6 м. кв., коридор (2-1) - 2,1 м. кв., кухня (2-2) - 7,9 м. кв., кімната (2-3 -8,2 м. кв., кімната (2-4) - 14,2 м. кв., санвузол (2-5) -2,2 м. кв., господарські будівлі та споруди: сарай «Б», сарай «б» (тимчасовий), вбиральня «В» (тимчасова), літній душ «Г» (тимчасовий), гараж «Д» (тимчасовий), навіс «Е» (тимчасовий), хвіртка №1, огорожа №2, огорожа №3, огорожа №4. Інша частина нерухомого майна належить відповідачці.

Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Держава не втручається у здійснення власником права власності. Отже, позивачка має право на поділ власної частки житлового будинку з господарськими будівлями із спільної часткової власності в окрему одиницю. Такий поділ не порушує права власності на нерухоме майно відповідачки.

Відповідно до статті 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно частини 1 статті 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Відповідно до частини 1 статті 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Частиною 1 ст. 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.

Згідно ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється

Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Саме таких висновків дійшов Верховний Суд України у своїх постановах № 6-1443цс16 від 16 листопада 2016 року (справа № 359/4886/15-ц), № 6-12цс13 від 03 квітня 2013 року.

Якщо один із співвласників виявив бажання, незалежно від його мотивів, здійснити поділ майна в натурі, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладення договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту.

У відповідності до абз. 1 п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04 жовтня 1991 року (з подальшими змінами та доповненнями) при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом. Висновок щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна № 318 від 22 липня 2022 року визначає порядок поділу нерухомого майна, що знаходиться у спільній частковій власності між позивачкою та відповідачкою.

На день укладення договору купівлі-продажу частки житлового будинку позивачка мала дошлюбне прізвище ОСОБА_1 . Зміну прізвища підтверджується копією свідоцтва про шлюб, виданим Полтавським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми). 15 квітня 2021 року.

Відповідно до звіту визначення оціночної вартості загальна вартість житлового будинку в АДРЕСА_2 складає 199584 грн.

Виходячи з аналізу змісту норм ст. 364 ЦК України та за наявності висновку КП «Бюро технічної інвентаризації та містобудування Полтавського району» Полтавської області № 318 від 22 липня 2022 року щодо технічної можливості поділу об`єкту нерухомого майна, слід дійти висновку, що частина житлового будинку з господарськими будівлями, яка належить позивачу ОСОБА_1 може бути виділена в самостійний об`єкт рухомого майна із спільної часткової власності.

Приймаючи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що позов є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 13, 76, 81, 258, 259, 263, 265, 268, 273, 274, 275, 280-282 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ нерухомого майна в окрему одиницю - задовольнити.

Виділити у самостійний об`єкт нерухомого майна із спільної часткової власності та визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) право власності на житловий будинок як самостійний об`єкт нерухомого майна у складі: сіни (ІІ) - 12,1 м. кв., тамбур (ІІІ) - 6 м. кв., коридор (2-1) - 2,1 м. кв., кухня (2-2) - 7,9 м. кв., кімната (2-3 - 8,2 м. кв., кімната (2-4) - 14,2 м. кв., санвузол (2-5) - 2,2 м. кв. загальною площею 52,7 м. кв. та господарські будівлі і споруди: сарай «Б», сарай «б» (тимчасовий), вбиральня «В» (тимчасова), літній душ «Г» (тимчасовий), гараж «Д» (тимчасовий), навіс «Е» (тимчасовий), хвіртка №1, огорожа №2, огорожа №3, огорожа №4, що знаходяться в АДРЕСА_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом двадцяти днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Л. В. Богомолова