Справа № 304/772/22 Провадження № 2-о/304/17/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2022 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами окремого провадження цивільну справу № 304/772/22 за спільною заявою подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із спільною заявою, у якій просять розірвати шлюб, укладений між ними, зареєстрований 22 лютого 2020 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 216. Свої вимоги мотивують тим, що 22 лютого 2020 року вони зареєстрували шлюб в Шевченківському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). У них народилося двоє спільних дітей, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вважають, що подальші шлюбні стосунки є неможливими, оскільки у них відсутні спільні інтереси, між ними зникли почуття любові та поваги одне до одного, взаємодопомоги і підтримки, взаємопорозуміння в цілому, натомість наявні протилежні погляди на життя та сім`ю. на даний час проживання однією сім`єю припинено, шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть, а тому шлюб фактично припинив своє існування. Одночасно зазначають, що між ними досягнуто згоди стосовно участі у вихованні та утриманні спільних дітей, про що свідчить нотаріального посвідчений договір від 13 квітня 2022 року, відповідно до умов якого діти залишаються проживати з матір`ю, при цьому батько має право бачитись з ними в порядку, передбаченому зазначеним договором, визначено розмір аліментів на дітей. З огляду на вищевикладене просять заяву задовольнити.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явився, однак подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, заяву про розірвання шлюбу підтримує у повному обсязі.

Заявник ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явилася, однак подала до суду заяву, у якій просить розглянути справу без її участі у зв`язку з віддаленістю суду та життєвими обставинами, вимоги заяви підтримує у повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що 22 лютого 2020 року у Шевченківському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис № 216 (а. с. 6).

Також встановлено, що заявники є батьками двох дітей, а саме сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 7, 8).

Крім цього встановлено, що 13 квітня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено Договір про визначення місця проживання, участь у вихованні та сплати аліментів на утримання дітей, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського районного нотаріального округу Резвановою І.Д., зареєстрований в реєстрі за № 616, згідно якого сторони досягли згоди, що їх діти, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , будуть проживати разом з матір`ю ОСОБА_2 за місцем її фактичного проживання. Також ОСОБА_1 зобов`язався до досягнення дітьми повноліття щомісячно передавати ОСОБА_2 грошові кошти на утримання дітей у твердій грошовій сумі у розмірі 20 000 гривень (а. с. 15).

Також встановлено, що подружнє життя у заявників не склалося через відсутність спільних інтересів, почуття любові та поваги одне до одного, взаємодопомоги і підтримки, взаємопорозуміння в цілому, наявність протилежних поглядів на життя та сім`ю.

Частиною третьою статті 293 ЦПК України передбачено, що у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ українські суди повинні застосовувати Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ст. 5 «Рівноправність подружжя» Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч. 2 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 109 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 109 СК України подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка, оскільки до спливу одного місяця від дня подання заяви про розірвання шлюбу така ними не відкликана, та беручи до уваги, що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей, суд вважає, що шлюб між заявниками слід розірвати.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч. 8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час реєстрації шлюбу, що розривається.

Оскільки жоден з подружжя ОСОБА_6 прізвище під час реєстрації шлюбу не змінював, відтак вказане питання судом не вирішується.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України судові витрати заявникам не відшкодовуються.

На підставі наведеного та керуючись ст. 51 Конституції України, ст. 24, 105, 109 СК України, ст. 12, 13, 76-83, 141, 142, 258-259, 264, 265, 294 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

спільну заяву подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ), зареєстрований у Шевченківському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 22 лютого 2020 року, актовий запис № 216 розірвати.

Дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишити проживати при матері ОСОБА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.