ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/578/22Головуючий по 1 інстанції
Справа № 707/2874/20 Категорія: на ухвалу Смоляр О. А.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Нерушак Л.В. ( суддя - доповідач )

Суддів Василенко Л.І., Карпенко О.В.

За участю секретарів Винник І.М., Захарченко А.Д.

учасники справи:

позивач виконувач обов`язків керівника Черкаської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Будищенської територіальної громади, Черкаського управління захисних масивів дніпровських водосховищ;

відповідачі Черкаська районна державна адміністрація, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів: Державна екологічна інспекція Центрального округу;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Велікова Наталія Анатоліївна;

особа, яка подає апеляційну скаргу - представник ОСОБА_2 адвокат Плакущий С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 адвоката Плакущого Сергія Володимировича на ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 26 січня 2022 року, постановлену під головуванням судді Смоляра О.А., 26.01.2022 року, про призначення земельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом виконувача обов?язків керівника Черкаської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Будищенської територіальної громади, Черкаського управління захисних масивів дніпровських водосховищ до Черкаської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів: Державна екологічна інспекція Центрального округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Велікова Наталія Анатоліївна, про визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування державної реєстрації права приватної власності, усунення перешкод шляхом зобов`язання повернення державі земельної ділянки водного фонду та скасування її державної реєстрації, -

в с т а н о в и в :

30.12.2020 року виконувач обов?язків керівника Черкаської місцевої прокуратури, який діє в інтересах держави, в особі Черкаської обласної державної адміністрації, Черкаського управління захисних масивів дніпровських водосховищ звернувся в суд з позовом до Черкаської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів: Державна екологічна інспекція Центрального округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Велікова Наталія Анатоліївна про визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування державної реєстрації права приватної власності, усунення перешкод шляхом зобов`язання повернення державі земельної ділянки водного фонду та скасування її державної реєстрації.

В подальшому, від заступника керівника Черкаської окружної прокуратури надійшло клопотання, в якому він на підставі ст.103 ЦПК України просив призначити у справі судову земельно-технічну експертизу, мотивуючи клопотання тим, що Кременчуцьке водосховище р. Дніпро є штучно створеним водним об?єктом, рівень якого регулюється в залежності від умов, що складаються в певний період року, а тому для визначення правильних розмірів та меж прибережної захисної смуги Кременчуцького водосховища річки Дніпро необхідно провести вказану експертизу.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 26 січня 2022 року клопотання заступника керівника Черкаської окружної прокуратури про призначення експертизи - задоволено.

Призначено в справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовим експертам Черкаського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (18002, м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, буд. 31/1).

На вирішення експертизи поставлено питання:

1) Чи входила земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0025 площею 0,0800 га, розташована в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради, за межами населеного пункту станом на день її відведення у приватну власність в 100-метрову зону від лінії води Кременчуцького водосховища р. Дніпро, що відповідає позначці 81,00 мБс ? Якщо входила, яка площа їх накладень?

2) Чи входить земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0025 площею 0,0800 га, розташована в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради, за межами населеного пункту до 116-метрової зони від гребня Будище-Свидівської захисної дамби (краю дорожнього полотна) в бік Кременчуцького водосховища р. Дніпро ? Якщо входить, яка площа їх накладень?

Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату послуг експерта покладено на Черкаську окружну прокуратуру.

Попереджено сторони про наслідки ухилення від участі в експертизі відповідно до ст. 109 ЦПК України.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_2 адвокат Плакущий С.В. оскаржив ухвалу в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник вказує, що ухвала Черкаського районного суду Черкаської області від 26 січня 2022 року про призначення судової земельно -технічної експертизи винесена незаконно та необґрунтовано.

Скаржник звертає увагу на той факт, що клопотання про призначення експертизи було подано після призначення справи до розгляду та без заяви про поновлення строку для подання клопотання.

Крім того, в апеляційній скарзі зазначається, що позивачу, ще до подання позовної заяви в порядку цивільного провадження було відомо, що згідно до висновку судового експерта у кримінальному провадженні № 0000054 за результатами проведення комплексної земельно-технічної експертизи з питань землеустрою від 30 березня 2017 року № 1118/217-269/17-23 земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0025 площею 0,0800 га, розташована в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради Черкаського району, за межами населеного пункту не знаходиться в межах нормативних розмірів, передбачених для прибережної захисної смуги Кременчуцького водосховища на р. Дніпро згідно вимог ст. 88 Водного кодексу України.

Зважаючи на вказане, позивач заявив цивільний позов не в межах кримінального провадження № 0000054.

В апеляційній скарзі скаржник посилається, що у справі може бути призначена додаткова експертиза лише у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним, а додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або наявність висновку неможливо в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта або вивчення його письмових пояснень.

Скаржник вважає, що у справі № 707/2874/20 знаходяться лише докази, які вже були досліджені експертом у встановленому порядку. Клопотання позивача про призначення судом експертизи та зупинення провадження у справі підлягало б задоволенню судом лише в тому випадку, коли кожна із сторін у справі надавала б експертний висновок, і такі експертні висновки були б суперечливими або мали протилежні взаємо виключні висновки, в тому числі, в певній частині, проте за умови, що саме вказана частина має суттєві значення для визначення результатів проведеної експертизи.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 ОСОБА_3 просить скасувати ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 26 січня 2022 року у справі № 707/2874/20 про призначення судової земельно-технічної експертизи, що перешкоджає подальшому провадженню у справі та направити справу № 707/2874/20 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Сторони про день, час, місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується даними судових повісток про вручення, які повернулись на адресу суду.

Заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи від учасників процесу не надходило.

18 квітня 2022 року від Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області надійшло клопотання на адресу апеляційного суду про розгляд справи без участі представника відповідача.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення прокурора, представника відповідача, які з?явились в судове засідання, вивчивши та обговоривши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Статтею 375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до положень частин 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що ухвала суду першої інстанції відповідає вищевказаним вимогам закону.

Задовольняючи клопотання заступника керівника Черкаської окружної прокуратури про призначення судової земельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив з обгрунтованості заявленого клопотання та самої необхідності призначення експертизи у даній справі, вказавши, що для з`ясування певних питань необхідні спеціальні знання та з метою повного та всебічного з`ясування обставин справи суд дійшов до висновку про необхідність призначення судової земельно-технічної експертизи, пославшись на норму ст. 103 ЦПК України.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, вважає, що судом першої інстанції дотримано вимоги чинного законодавства при постановленні оскаржуваної ухвали, не допущено порушення норм процесуального права, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено обов`язок сторін доводити ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Однією з основних засад судочинства, визначених п.8 ч.3 ст. 129 Конституції України, є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції Черкаська окружна прокуратура, яка діє в інтересах держави, в особі Будищенської територіальної громади, Черкаського управління захисних масивів дніпровських водосховищ звернулася в суд з позовом до Черкаської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів: Державна екологічна інспекція Центрального округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Велікова Наталія Анатоліївна, про визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування державної реєстрації права приватної власності, усунення перешкод шляхом зобов`язання повернення державі земельної ділянки водного фонду та скасування її державної реєстрації.

Під час розгляду справи встановлено, що порушення законних інтересів держави в даному позові полягає у незаконній зміні цільового призначення земельних ділянок та, як наслідок, протиправної їх передачі у приватну власність для потреб індивідуального дачного будівництва, оскільки ці землі у первинному їх стані не могли бути передані у приватну власність та на них суворо забороняється здійснення будівництва.

Колегією суддів апеляційного суду встановлено, що пред`явлення даного позову спрямоване на відновлення порушеного інтересу держави на належне розпорядження землями державної форми власності, інститут якого закріплений на конституційному та законодавчому рівні в частині гарантування можливості розпоряджатись землями водного фонду за межами населеного пункту Черкаської ОДА (на час виникнення спірних правовідносин), а наразі Будищенською сільською радою, як представником Будищенської об`єднаної територіальної громади.

Як вбачається з матеріалів справи, в ході розгляду даної справи представником відповідача адвокатом Шимановським А.В. було подано клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 08.07.2021 року клопотання адвоката Шимановського А.В. задоволено та призначено судову земельно-технічну експертизу у даній справі.

На роз`яснення експерту були поставлені наступні питання:

- Чи в межах прибережно-захисної смуги знаходиться земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:0025 ? Якщо так, то яка її частина потрапляє до меж прибережно - захисної смуги Кременчуцького водосховища на р. Дніпро ?

- Чи потрапляє земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:0025 до меж Будище - Свидівоцької захисної дамби ? Якщо так, та яка її частина потрапляє ?

Вивченням висновку, складеного за результатами проведеної судової земельно-технічної експертизи вбачається, що земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0025 не потрапляє в межі прибережної захисної смуги Кременчуцького водосховища р. Дніпро, а також не знаходиться в межах Будище - Свидівської захисної дамби.

В обґрунтування клопотання про призначення повторної судової земельно-технічної експертизи, яке було задоволено судом першої інстанції, заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Є. Троцько, зазначив, що Кременчуцьке водосховище р. Дніпро є штучно створеним водним об`єктом, рівень якого регулюється в залежності від умов, що складаються в певний період року.

Згідно з ст. 88 Водного кодексу України землі прибережних захисних смуг перебувають у державній та комунальній власності та можуть надаватися в користування лише для цілей, визначених цим Кодексом. Прибережні захисні смуги встановлюються на земельних ділянках всіх категорій земель, крім земель морського транспорту. У межах існуючих населених пунктів прибережна захисна смуга встановлюються з урахуванням містобудівної документації. Прибережні захисні смуги встановлюються за окремими проектами землеустрою.

Відповідно до ст. 4 Водного кодексу України до земель водного фонду землі, зайняті морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами, не зайнятими лісками; прибережними захисними смугами вздовж морів, річок та навколо водойм, крім земель, зайнятих лісами.

Колегія суддів апеляційного суду вважає за важливе вказати, що ВБН 33-4-92 « Проектування, упорядкування та експлуатація водоохоронних зон водосховищ» надають визначення прибережних смуг, як природотехнічного елементу водоохоронної зони, що включає: пляжі, відмілини, берегові уступи, мілководдя і прибережні острови, зсувні ділянки, осипи, непридатні для використання землі».

При цьому, п 2.5 норм визначає, що внутрішньою межею прибережної смуги є екваторіальний рубіж мілководної зони. В свою чергу, мілководною зоною відповідно до ВБН є акваторія водоймища, що обмежена лінією нормального підпірного рівня (НПР) і глибиною до 2м.

У відповідності до ст. 88 Водного кодексу України прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води ( у меженний період).

Межень (меженний період) період річного циклу, протягом якого спостерігається низька водність (ст. 1 Водного кодексу України).

У той же час, як вказано вище Кременчуцьке водосховище р. Дніпро є штучно створеним водним об`єктом, рівень водності в якому визначений його паспортом, та регулюється штучно.

Нормальний підпірний рівень Кременчуцького водосховища, відповідно до його водогосподарського паспорту, встановлений на позначці 81,00 мБс.

Із вказаного слідує, що Кременчуцькому водосховищу р. Дніпро, яке є штучно створеним водним об`єктом, рівень водності в якому регулюється штучно, шляхом регулювання протоку водних мас на Канівській та Кременчуцькій ГЕС, не притаманний меженний період, а його лінія узрізу визначається при нормальному підпірному рівні, тобто на позначці 81,00 мБс.

До аналогічного висновку дійшов Шостий апеляційний адміністративний суд у постанові від 01.08.2019 року у справі № 2340/4493/18.

Таким чином, з огляду на вищезазначені обставини, колегія суддів апеляційного суду вважає за важливе вказати, що при визначенні розмірів та меж прибережної захисної смуги Кременчуцького водосховища р. Дніпро, необхідно враховувати вказані обставини, в іншому випадку розмірі та межі прибережної захисної смуги будуть визначені невірно.

При цьому, технічно-експлуатаційна зона дамби має ширину 116,0 м. від краю дорожнього полотна в бік Кременчуцького водосховища, де заборонена будь-яка господарська діяльність, що підтверджується листом Черкаського управління захисних масивів дніпровських водосховищ № 420/13 від 21.07.2020 року.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Згідно до вимог ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об?єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006 року вказано, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з?ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід?ємну частину судової процедури.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

З аналізу наведених норм вбачається, що експертиза може бути призначена за умови необхідності отримання висновку з питань, які потребують спеціальних знань, відсутніх у суду, за умови, що дане питання входить до предмета доказування по даній справі. Ще однією умовою для призначення експертизи є відсутність у справі інших висновків експертів з цього приводу або ж обґрунтованість сумнівів у таких наявних висновках.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Згідно із ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з?ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з?ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, обставин, для з?ясування яких необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи та в разі необхідності повторної судової експертизи.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що поставлені на вирішення експертизи питання в оскаржуваній ухвалі про призначення земельно-технічної експертизи, встановлять обставини, які підлягають дослідженню у даній справі.

Виходячи з наведеного, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив обставини справи, та задовольнив клопотання прокуратури про призначення судової земельно-технічної експертизи з огляду на те, що предметом позову є відновлення порушеного інтересу держави на належне розпорядження землями державної форми власності та враховує той факт, що в ухвалі від 08 липня 2021 року про призначення експертизи не були поставлені всі належні питання, які мають значення для справи, для з?ясування обставин, що мають значення для справи та потребують спеціальних знань.

Крім того, досліджуючи сукупність, передбачених ст. 103 ЦПК України обставин, за яких суд призначає експертизу, колегія суддів апеляційного суду вважає, що обставини даного спору, з урахуванням змісту постановлених перед експертом питань, доводів позовної заяви і заперечень на неї та принципу змагальності та рівності сторін, які є елементами права на справедливий судовий розгляд, вимагають залучення фахівця повторно, який має спеціальні знання у певній галузі, а висновок повторної експертизи не буде мати для суду наперед встановленого значення, та буде оцінюватись у сукупності з іншими доказами у справі.

Враховуючи наведені вище норми процесуального закону, та що експертиза призначена судом для повного з?ясування обставин, які стосуються предмету доказування в даній справі та потребують спеціальних знань, висновки суду щодо призначення в справі саме додаткової експертизи є обґрунтованими, а віднесення поставлених на вирішення експертизи питань до компетенції експерта буде з?ясовуватись вже під час проведення призначеної судом експертизи, про що експерт надасть відповідний висновок, який буде оцінюватись судом відповідно до вимог процесуального закону під час ухвалення рішення по суті спору.

Приймаючи до уваги вище викладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що доводи, наведені в апеляційній скарзі, не дають підстав для встановлення неправильності застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, не спростовують висновків суду першої інстанції, обґрунтовано викладених в мотивувальній частині оскаржуваної ухвали суду, тому не підлягають задоволенню колегією суддів апеляційного суду.

Колегія суддів апеляційного суду враховує, що як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (пункти 29, 30 рішення ЄСПЛ від 09 грудня 1994 року у справі «Руїз Торіха проти Іспанії»). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (пункт 2 рішення ЄСПЛ від 27 вересня 2001 року у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»).

З огляду на вище викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги, оскільки вимоги скаржника про скасування ухвали суду першої інстанції є безпідставними та необґрунтованими, тому відхиляються апеляційним судом.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що ухвалу суду першої інстанції слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Згідно із ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги залишити за особою, яка подавала скаргу, оскільки ухвалу суду залишено без змін, тому судові витрати не переглядалися апеляційним судом, а вирішуватимуться при прийнятті рішення судом першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 адвоката Плакущого Сергія Володимировича залишити без задоволення.

Ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 26 січня 2022 року про призначення земельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом виконувача обов?язків керівника Черкаської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави, в особі Будищенської територіальної громади, Черкаського управління захисних масивів дніпровських водосховищ до Черкаської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів: Державна екологічна інспекція Центрального округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Велікова Наталія Анатоліївна, про визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування державної реєстрації права приватної власності, усунення перешкод шляхом зобов`язання повернення державі земельної ділянки водного фонду та скасування її державної реєстрації залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 24.06. 2022 року.

Головуючий Л.В. Нерушак

Судді Л.І. Василенко

О.В. Карпенко