СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/29367/21

пр. № 2/759/2195/22

24 листопада 2022 року Святошинський районний суд м. Києва в складі :

головуючої судді - Шум Л.М.

з участю секретаря судового засідання: Лешко О.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку "ПРИВАТБАНК" про захист прав споживачів, стягнення пені за прострочення надання послуг,-

В С Т А Н О В И В :

28.12.2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживача - стягнення на його користь пені в розмірі- 500 000 грн. за прострочення надання банківських послуг протягом 560 днів за період з 22.11.2019 по 04.06.2021.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що 15.07.2013 року він підписав анкету-заяву про приєднання і в такий спосіб став клієнтом АТ КБ "ПриватБанк". На підставі анкети-заяви 15.07.2013 позивачу було відкрито в банку рахунок та видано картку.

31.10.2019 позивачем було відкрито депозитний рахунок № НОМЕР_1 на 250 001 грн. Пізніше депозит був поповнений і його сума склала 254 581 грн. Остання автоматична пролонгація відбулася 30.04.2021 до 30.07.2021.

19.11.2019 банк припинив фінансові операції за рахунками позивача.

22.11.2019 банк на підставі закону 1702-VII мав відновити фінансові операції та почати надавати послуги згідно з договором, однак операції не відновив, послуги надавати не почав і можливість безперешкодно користуватися коштами не повернув.

07.04.2020 після численних звернень в чаті та на гарячу лінію позивач відправив відповідачу офіційний лист із пропозицією відновити фінансові операції, однак відповідач лист проігнорував, що змусило позивача звернутися до суду .

13.05.2021 вступило в законну силу рішення суду в справі 759/6683/20, яким встановлено порушення банком строків відновлення фінансових операцій та зобов`язано їх відновити .

28.05.2021 позивач надіслав відповідачу пропозицію добровільно виконати рішення суду та відновити фінансові операції, однак дану пропозицію проігнорував.

04.06.2021 фінансові операції досі не відновлені, картки не обслуговуються, доступ до сервісу Приват24 залишається заблокованим, банк продовжує прострочувати надання банківських послуг.

11.10.2021 позивач відправив відповідачу свої розрахунки розміру неустойки за період з 22.11.2019 до 04.06.2021 та запропонував врегулювати спір у досудовому порядку.

19.11.2021 відповідач у відповідь надіслав лист №20.1.0.0.0/7- 8 зі змісту якого вбачається, що позивача пропозиція його не зацікавила: про бажання вирішувати спір шляхом переговорів не повідомив, власні розрахунки пені не провів.

Прострочення надання послуг відбулося щодо всіх належних позивачу рахунків та оскільки прострочення тривало 560 днів з 19.11.2019 по 04.06.2021, а розмір неустойки, передбачений законом складає 3% день, то загальний розмір неустойки складає : 301 359 грн. *560 днів*0,03= 5062 931 грн.

У звязку з чим, відповідно до вимог ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» має право на одержання пені за період з 19.11.2019 по 04.06.2021 року включно за неналежне надання послуг в розмірі 500 000 грн., які просить стягнути з відповідача.

Ухвалою суду від 29.12.2021 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче засідання (ас.88).

Ухвалою суду від 23.02.2022 року закрито підготовче засіднання та справу призначено до судового розгляду(ас.94).

В судове засідання позивач не з"явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність та просив задовольнити позов (ас.105).

Відповідач належним чином судом повідомлений про час та місце слухання справи в судове засідання не з"явився, причину своєї неявки суду не повідомив(ас.104).

Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 15.07.2013 року позивач підписав анкету-заяву про приєднання і в такий спосіб став клієнтом АТ КБ "ПриватБанк". На підставі анкети-заяви 15.07.2013 позивачу було відкрито в банку рахунок та видано картку(ас.23-24).

Судом встановлено, що 31.10.2019 позивачем було відкрито депозитний рахунок № НОМЕР_1 на 250 001 грн. Пізніше депозит був поповнений і його сума склала 254 581 грн. Остання автоматична пролонгація відбулася 30.04.2021 до 30.07.2021 (ас.37-38).

Судом встановлено, що 19.11.2019 банк припинив фінансові операції за рахунками позивача(ас.42-43).

Судом встановлено, що 22.11.2019 банк на підставі закону 1702-VII мав відновити фінансові операції та почати надавати послуги згідно з договором, однак операції не відновив, послуги надавати не почав і можливість безперешкодно користуватися коштами не повернув.

Судом встановлено, що 13.05.2021 вступило в законну силу рішення суду в справі 759/6683/20 за позовом ОСОБА_1 до АТ КБ "ПриватБанк", яким встановлено порушення банком строків відновлення фінансових операцій та зобов`язано їх відновити(ас.46-50).

Судом встановлено, що постановою Київського апеляційного суду від 13.05.2021 року зазначене вище рішення залишено без змін(ас.51-56).

. Судом встановлено, що 28.05.2021 позивач надіслав відповідачу пропозицію добровільно виконати рішення суду та відновити фінансові операції, однак дану пропозицію проігнорував(ас.57-59).

Судом встановлено, що 11.10.2021 позивач відправив відповідачу свої розрахунки розміру неустойки за період з 22.11.2019 до 04.06.2021 та запропонував врегулювати спір у досудовому порядку(ас.64-65).

Судом встановлено, що 19.11.2021 відповідач у відповідь надіслав лист №20.1.0.0.0/7- 8 зі змісту якого вбачається, що позивача пропозиція його не зацікавила: про бажання вирішувати спір шляхом переговорів не повідомив, власні розрахунки пені не провів(ас.67-68).

Судом встановлено, що згідно довідки від головного управління статистики у м. Києві від 09.08.2021 за №15-08/2628-21 зазначено, що в період з липня 2013 року до листопада 2019 року головне управління статистики у м. Києві перерахуало заробітну плату ОСОБА_1 на рахунок в АТ КБ "ПриватБанк".

У листопаді 2019 року ГУС у м. Києві не змогло перерахувати заробітну платну ОСОБА_1 в АТ КБ «ПриватБанк», оскільки його рахунок № НОМЕР_2 виявився заблокованим.

Починаючи з грудня 2019 року ГУС у м. Києві було змушене почати перераховувати заробітну плату ОСОБА_1 на рахунок в іншому банку, доки блокування з його рахунка в АТ КБ «ПриватБанк» не буде знято(ас.69).

Відповідно до статті 549 ЦК України пенею є неустойка,що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до ч.3 ст.551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду,якщо він значно перевищує розмір збитків,та за наявності інших обставин,які мають істотне значення.

Враховуючи, що прострочення надання послуг відбулося щодо всіх належних позивачу рахунків та оскільки прострочення тривало 560 днів з 19.11.2019 по 04.06.2021, а розмір неустойки, передбачений законом складає 3% день, то загальний розмір неустойки складає : 301 359 грн. *560 днів*0,03= 5062 931 грн., позивач просить зменшити розмір неустойки до 500 000 грн., що є значно вищою ніж розмір коштів, які не зміг отримати позивач ОСОБА_1 ,суд вважає за можливим стягнути пеню в розмірі суми основного зобов`язання,а саме- 254 581 грн.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність» вклад (депозит) - це кошти в готівковій або у безготівковій формі, у валюті України або в іноземній валюті, які розміщені клієнтами на їх іменних рахунках у банку на договірних засадах на визначений строк зберігання або без зазначення такого строку і підлягають виплаті вкладнику відповідно до законодавства України та умов договору.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 1 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», фінансова послуга - це операції з фінансовими активами, що здійснюються в інтересах третіх осіб за власний рахунок чи за рахунок цих осіб, а у випадках, передбачених законодавством, - і за рахунок залучених від інших осіб фінансових активів, з метою отримання прибутку або збереження реальної вартості фінансових активів.

За договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором (частина перша статті 1058 ЦК України).

Відповідно до ст.1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок,відкритий клієнтові /володільцеві рахунка/,грошові кошти,що йому надходять,виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта,гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами.

Стаття 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає: споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника (пункт 22); продукція - це будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб (пункт 19); послугою є діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (пункт 17); виконавець - це суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (пункт 3).

Відповідно до частини пятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі, коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.

Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі.

Аналіз наведених норм закону свідчить про те, що вкладник за договором депозиту є споживачем фінансових послуг, а банк їх виконавцем та несе відповідальність за неналежне надання цих послуг, передбачену частиною пятою статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», а саме сплату пені у розмірі 3 % вартості послуги за кожний день прострочення.

Пеня є особливим видом відповідальності за неналежне виконання зобовязання, яка має на меті окрім відшкодування збитків після вчиненого порушення щодо виконання зобовязання, додаткову стимулюючу функцію для добросовісного виконання зобовязання.

Крім того, до моменту вчинення порушення пеня відіграє забезпечувальну функцію, і навпаки, з моменту порушення являє собою міру відповідальності.

Враховуючи вищезазначене, можна дійти висновку про поширення положень Закону України «Про захист прав споживачів» на спірні правовідносин.

Позивач ОСОБА_1 є споживачем саме фінансової послуги,яку повинен надати відповідач ПАТ КБ «ПриватБанк»,що дає йому право на стягнення пені в розмірі 3% від неповернутої суми за кожен день неповернення.

Керуючисьст. 268 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку "ПРИВАТБАНК" про захист прав споживачів, стягнення пені за прострочення надання послуг- задовольнити частково.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 пеню в розмірі-254 581 грн.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» судовий збір на користь держави в розмірі-2481 грн.

Рішення суду набирає законної сили через 30 днів з дня його проголошення.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга на протязі 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Л.М. Шум