КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Колесник О.М.
Єдиний унікальний номер справи № 753/8508/19
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5908/2022
У Х В А Л А

21 червня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Мережко М.В.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Савченка С.І.,перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_1 про визнання електронних торгів з продажу квартири недійсними,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року не може бути відкрито з таких підстав.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 358 ЦПК України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

У своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 заявляє клопотання, у якому просить поновити їй строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що не отримувала копії оскаржуваного судового рішення та копії ухвали про відмову у його перегляді. Як на причину пропуску строку посилається також на карантинні обмеження у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19).

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 було відомо про розгляд справи у суді першої інстанції. Зокрема, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 10 лютого 2020 року подавав до суду заяву про перегляд заочного рішення у даній справі (а.с. 114-121) та подавав клопотання щодо розгляду справи (а.с. 135).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.

Будь-які докази, що ОСОБА_1 чи її представник намагались дізнатись про стан відомого їй судового провадження та отримати копію судового рішення у справі, учасником якої вони є, у матеріалах справи відсутні.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини також зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Апеляційний суд враховує, що, відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Разом з цим, оскаржуване судове рішення було ухвалене 18 листопада 2019 року, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд оскаржуваного заочного рішення. Апеляційну скаргу на вказане судове рішення було подано 27 січня 2021 року, тобто, більше, ніж через рік після постановлення ухвали про відмову у перегляді заочного рішення. При цьому, апелянт був обізнаний про розгляд справи у суді першої інстанції, а докази виникнення обставин непереборної сили, які унеможливили своєчасне звернення до суду із апеляційною скаргою, в матеріалах справи відсутні.

Суд наголошує, що, відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи викладене так керуючись ч. 2 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: