2/279/1411/22 Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5188/22
Провадження № 2/279/1411/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2022 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Коваленко В.П.

секретаря Зубкової І.М..,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Коростень справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі виконавчого комітету Горщиківської сільської ради про визнання права власності на спадкове майно за заповітом , -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на спадкове майно - житловий будинок АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що вона спадщину прийняла, однак нотаріус через відсутність на день смерті спадкодавця правовстановлюючих документів на житловий будинок, відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В судове засідання позивачка не з`явилася, надала заяву в якій просила справу розглянути у її відсутність, позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з"явився, надав заяву в якій просив справу розглянути без представника Ушомирської сільської ради. А тому суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами .

За правилами ч.3ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши всі докази та обставини по справі, суд прийшов до наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 57 років помер ОСОБА_2 , про що виконавчим комітетом Вигівської сільської ради Коростенського району Житомирської області зроблено запис за №10 в книзі реєстрації смертей (а.с.12).

Померлим, за життя було складено заповіт на ім`я ОСОБА_1 посвідчений секретарем Вигівської сільської ради народних депутатів Коростенського району Житомирської області 31.03.2005 року, зареєстрований в реєстрі за № 6, яким заповів ій все своє майно.

В Коростенській районній державній нотаріальній конторі після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та на день смерті проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 на підставі заяви ОСОБА_1 , про прийняття спадщини 16 грудня 2005 року заведено спадкову справу за №397/2005.

Інші спадкоємці із заявами про прийняття (відмову) не зверталися.

Однак, позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за заповітом на житловий будинок АДРЕСА_1 у зв`язку з відсутністю на день смерті ОСОБА_2 правовстановлюючих документів вказаний будинок.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла до інших осіб. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч.1 ст. 1220, ст. 1216 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ст.ст. 1217, 1223 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Суду при розгляді справ про визнання права власності на спадкове майно належить встановити: факт смерті спадкодавця, коло спадкоємців, наявність (відсутність) заповіту, факт прийняття спадщини, наявність спадкового майна.

Зібрані по справі та безпосередньо дослідженні судом докази свідчать про те, що відкрилась спадщина після смерті ОСОБА_2 .. Позивач, як спадкоємець за заповітом, відповідно до вимог статті 1269 ЦК України, прийняла спадщину, оскільки 16.12.2005 року подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі на житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку. Водночас застосуванню підлягає законодавство, що регулювало виникнення права власності у самих спадкодавців на момент закінчення будівництва будинків.

Встановлено, що ОСОБА_2 за життя документи, які б посвідчували його право власності на вище вказаний житловий будинок , не оформив.

На підтвердження права власності спадкодавця на спірний будинок позивач надала суду довідку № 104-04 від 14.09.2020 року Гощиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області видану на підставі записів погосподарських книг, які велися на підставі "Вказівок по веденню погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів". Саме записи у погосподарських книгах визнавались як акти органів влади (публічні акти), що підтверджують право приватної власності, на підставі яких органи БТІ здійснювали державну реєстрацію права власності.

Згідно витягу про реєстра цію права власності на нерухоме майно № 12468902 від 10.11.2006 року свідоцтво про право власності видано ОСОБА_2 згідно рішення №50 від 24.11.2005 року виданого виконкомом Вигівської сільської ради Коростенського району Житомирської області.

Таким чином, право власності спадкодавця ОСОБА_2 на будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджене належними доказами та не заперечується відповідачем.

Відсутність у спадкодавця свідоцтва про право власності на майно за наявності акту органу влади, що підтверджує право власності, не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

З урахуванням зазначених обставин, суд дійшов висновку, що за позивачкою як спадкоємцем за заповітом належить визнати право власності на вищезазначений житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами у судовому порядку.

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується ч.9 ст. 141 та ст. 2 ЦПК України та враховує, що у даному випадку спір виник не внаслідок винних дій відповідача, який проти позову не заперечував, будь - яких дій, які б порушували право позивача на оформлення спадщини не вчиняв. Натомість саме бездіяльність спадкодавця щодо не проведення державної реєстрації права власності в установленому законом порядку на спірне спадкове майно є підставою для виникнення спору.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, суд покладає судові витрати на позивача незалежно від результатів вирішення спору та підстав для їх стягнення з відповідача не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 263-268 ЦПК України, ст.ст. 392 ,1233, 1268 ЦК України , суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати у виді судового збору в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 коп. покласти на позивача ОСОБА_1 ..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: В.П. Коваленко