Справа № 372/2285/22
Провадження № 2-1232/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2022 року м.Обухів

Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінченко О.М.

при секретарі Литвинюк Ю.М.

представника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа - Обухівський районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2022 року позивачка ОСОБА_2 звернулася з указаною позовною заявою до суду, на обґрунтування якої зазначила, що 28 липня 2000 року вона уклала шлюб з ОСОБА_7 , від якого у них народилося троє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після початку проведення антитерористичної операції на сході України, її чоловік ОСОБА_7 10 липня 2015 року був призваний на військову службу у Збройні Сили України, 15 серпня 2015 року прийняв військову присягу у військовій частині НОМЕР_1 , а 21 жовтня 2016 року був демобілізований у запас. Пізніше, 23 лютого 2016 року отримав посвідчення ветерана війни - учасника бойових дій, серії НОМЕР_2 . 14 червня 2016 року, позивачка з чоловіком отримали посвідчення серії НОМЕР_3 на підтвердження статусу багатодітної сім`ї.

У 2021 році позивачка звернулася до Обухівського районного суду Київської області з позовною заявою про розірвання шлюбу, яку рішенням суду від 01 жовтня 2021 року було задоволено та шлюб розірвано. Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 15 грудня 2021 року було виправлено описку у судовому рішенні та вірно вказано по батькові позивачки, оскільки у рішенні було допущено описку і замість « ОСОБА_2 » було невірно вказано по батькові заявниці - « ОСОБА_2 ». Проте, незважаючи на подачу позовної заяви та наявність судового рішення про розірвання шлюбу, позивачка та ОСОБА_7 весь цей час проживали разом, продовжували вести спільне господарство та спільно займалися вихованням дітей. При цьому, під час спільного проживання позивачка та ОСОБА_7 не перебували в інших шлюбах, підтримували шлюбні стосунки, вели спільне господарство, виховували дітей, набували спільне майно, фактично заново створили сім`ю з відповідними правами та обов`язками подружжя, їх сімейні відносини були побудовані на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки. Тобто, шлюбні стосунки вони так і не припинили, але зважаючи на набрання рішенням суду про розірвання шлюбу законної сили вони продовжували весь цей час проживати однією сім`єю вже без реєстрації шлюбу за місцем реєстрації ОСОБА_7 у квартирі АДРЕСА_1 , де проживали і раніше ще під час перебування у офіційному шлюбі.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_2 та її представник адвокат Корзаченко В.М. позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили їх задовольнити. Також позивачка була допитана у судовому засіданні у якості свідка під час чого також підтвердила викладені у позові обставини.

Позивачка одночасно є представником малолітньої відповідачки ОСОБА_5 і також підтримала власні вимоги.

Відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні позовні вимоги визнав та підтвердив проживання матері з батьком у вказаний у заяві період часу.

Інші відповідачі до суду не прибули, будь-якого відзиву на позовну заяву чи доказів на спростування позовних вимог суду не направили.

Заслухавши сторін та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Матеріали справи містять ряд письмових доказів, які підтверджують вимоги позивачки ОСОБА_2 . Зокрема, з Акта депутата Обухівської міської ради Ткаченко Ірини Анатоліївни, складеного 26 липня 2022 року у присутності громадян ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які є сусідами заявниці та її колишнього чоловіка вбачається, що позивачка з дітьми мешкають у квартирі свого колишнього чоловіка.

Допитані у якості свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 і ОСОБА_12 , дали суду показання, що добре знали сім`ю Капітоненків, оскільки вони сусіди по квартирі і що позивачка весь час проживала з чоловіком та з дітьми у квартирі по АДРЕСА_2 . Про розірвання ними шлюбу у кінці 2021 року навіть не знали і весь час їх сприймали як одну сім`ю. Після початку війни, ОСОБА_7 був призваний на службу та вони завжди бачили ОСОБА_2 виключно стурбованою, оскільки вона завжди турбувалася за свого чоловіка, збирала для нього допомогу. Вони знали, що за можливості ОСОБА_7 підтримував постійний зв`язок із позивачкою та з дітьми, залишив позивачці власну банківську картку, щоб вона мала можливість користуватися його коштами. Пізніше вони дізналися від ОСОБА_2 про загибель її чоловіка під час захисту Батьківщини у Донецькій області, ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Судом було досліджено звукозапис останньої розмови позивачки з ОСОБА_7 від 08 липня 2022 року, з якої вбачається, що ОСОБА_16 самостійно запропонував позивачці підготувати документи, щоб за можливості знову узаконити їх стосунки та укласти офіційний шлюб.

Матеріалами справи також підтверджується, що під час проходження служби, ОСОБА_16 загинув, оскільки отримав вибухову травму внаслідок військових дій, що вбачається зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 22 липня 2022 року, Довідки про причину смерті № 3497 від 18.07.2022 року, Лікарського свідоцтва про смерть від 18 липня 2022 року № 3497 та Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть для отримання допомоги на поховання № 6 від 22 липня 2022 року.

Передчасна загибель ОСОБА_7 унеможливила реєстрацію офіційного шлюбу позивачки з останнім та таким чином позбавляє її можливості отримати одноразову грошову допомогу.

Після смерті ОСОБА_7 , сім`я загиблого має право на отримання одноразової грошової допомоги у розмірі 15 000 000 гривень, яка передбачена пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», та яка розподіляється рівними частками на всіх отримувачів, передбачених у статті 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Відповідно до статті 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», у випадках, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги мають члени сім`ї, батьки та утриманці загиблого (померлого) військовослужбовця, військовозобов`язаного або резервіста. Члени сім`ї та батьки загиблого (померлого) військовослужбовця, військовозобов`язаного або резервіста визначаються відповідно до Сімейного кодексу України, а утриманці - відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Згідно ст. 3 СК України, сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно. Дитина належить до сім`ї своїх батьків і тоді, коли спільно з ними не проживає. Права члена сім`ї має одинока особа. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Оскільки згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті, то встановити даний факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу можливо лише у судовому порядку.

Згідно ч. 1 ст. 74 Сімейного кодексу України якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними, а частина 2 цієї ж статті передбачає, що на майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу.

Таким чином, факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу підтверджується доданими до заяви документами (додатками), які наявні у матеріалах справи, записом останньої розмови позивачки з ОСОБА_7 та показаннями свідків.

Згідно ст. 11 ЦК України права та обов`язки виникають із дій сторін, на підставі правочинів.

Згідно ст. 16 ЦК України кожен має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченим цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, розглянувши справу в межах визначених позивачем предмету спору та підстав для задоволення позову, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову в повному обсязі знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 11, 16, 25 ЦК України, ст. ст. 4, 10, 12, 13, 81, 76, 81, 259, 264-265, 268, 273, п. 5 ч. 2 ст. 293, п. 5 ч. 1 ст. 315, ст. ст. 316-319 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , однією сім`єю без укладення шлюбу починаючи з 31 жовтня 2021 року і до 14 липня 2022 року.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Зінченко