Провадження № 2/761/5482/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Саадулаєва А.І.,

за участі секретаря - Корнійчук Є.Т.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м. Києві, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Вінниці Центрально-Західного Межрегіонального управління міністерства юстиції(м. Хмельницький) про виключення відомостей з актового запису,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Києва з позовною заявою звернулась ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про стягнення аліментів.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 01.10.2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про стягнення аліментів.

13.10.2021 року від ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Вінниці Центрально-Західного Межрегіонального управління міністерства юстиції(м. Хмельницький) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

ОСОБА_1 просить суд ухвалити рішення яким виключити його, як батька дитини, з актового запису №2591 про народження ОСОБА_3 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23.02.2022 року прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Вінниці Центрально-Західного Межрегіонального управління міністерства юстиції(м. Хмельницький) про виключення відомостей з актового запису та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про стягнення аліментів.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07.11.2022 року первісну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про стягнення аліментів - залишено без розгляду.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що з у нього на початку військової кар`єри в 2005 році було декілька бурхливих романтичних стосунків з жінками, серед яких ймовірно була і відповідачка. Взимку 2013 року між позивачем та ОСОБА_4 , відбулася розмова без свідків, під час якої ОСОБА_4 повідомила позивачу, про те, що ОСОБА_5 є його рідною донькою та народилася внаслідок фізичного статевого контакту у кінці 2005 року. Позивач разом з ОСОБА_4 узгодив питання щодо укладення шлюбу влітку 2013 року, в саме - 09 серпня 2013 року, оскільки вважав, що це саме його дочка. Позивач вважаючи, що він є біологічним батьком дитини та відповідачка, 19 липня 2016 року подали до Вінницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області спільну заяву про визнання батьківства. 19 липня 2016 року Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, видано Свідоцтво про народження (повторно) НОМЕР_1 , актовий запис №2951 та внесено наступні зміни: прізвище " ОСОБА_6 " змінюється на " ОСОБА_7 ", по-батькові " ОСОБА_8 " змінюється на " ОСОБА_9 ", батьком зазначається " ОСОБА_1 ". В подальшому ОСОБА_2 повідомила позивачу, що він не є біологічним батьком дитини - ОСОБА_3 . Як вказує позивач, він не визнає свого батьківства.

Посилаючись на викладене, позивач просить задовольнити його позовні вимоги.

В судове засідання позивач та його представник не з`явились, надавши суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує та просить не проводити розподіл судових витрат.

Відповідач та її представник в судове засідання не з`явились, надавши суду заяву, в якій позовні вимоги визнає.

Представник третьої особи, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, надавши листа, в якому просить розглядати справу в його відсутність та ухвалити рішення на розсуд суду.

Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Дослідивши матеріали справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні і вбачається з матеріалів справи, 09.06.2015 року, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області укладено шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис №1216.

Як вбачається з копії свідоцтва про народження від 19 липня 2016 року серії НОМЕР_2 , 21.09.2006 року Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, видано Свідоцтво про народження, актовий запис №2951 та внесено наступні зміни: прізвище " ОСОБА_6 " змінюється на " ОСОБА_7 ", по-батькові " ОСОБА_8 " змінюється на " ОСОБА_9 ", батьком зазначається " ОСОБА_1 ".

Як вбачається з висновку експерта №103-127-2022, підсумком якої стало «Біологічне батьківство ОСОБА_1 відносно ОСОБА_3 , народженої ОСОБА_2 , виключається.

Згідно ст.121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Відповідно до ст.136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини.

Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу.

До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Пунктом 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається.

Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини.

Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

При цьому відповідні вимоги жінки суд може задовольнити лише за умови подання іншою особою заяви про своє батьківство. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство.

Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини.

Наказом Мінюсту України від 12 січня 2011 року № 96/5, який зареєстровано в Мінюсті України 14 січня 2011 року за № 55/18793, затверджено Правила внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання (далі - Правила).

Згідно з п.1.7 Правил зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису.

Відповідно до п.2.13 Правил підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є в тому числі рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Згідно вимог ст.ст.76, 77, 79, 80 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Згідно ч. 5 ст. 263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальні частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Суд, з урахуванням інтересів дитини, вирішуючи справу в межах наданих до суду доказів та матеріалів, враховуючи встановлені судом обставини, а також те, що відповідач позовні вимоги визнала і таке визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб, дійшов висновку, що згідно положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України позов підлягає задоволенню в межах заявлених позовних вимог про виключення відомостей про батька з актового запису про народження ОСОБА_10 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4, 10, 76, 141, 206, 264-265, 268, 273, 365 ЦПК України, ст.ст.121, 122, 136 СК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Виключити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , громадянина України, як батька дитини, з актового запису № 2591 від 21.09.2006 р., складеного Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у вінницькій області, про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження Україна, Вінницької області.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: