Справа № 297/1549/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2022 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого МИХАЙЛИШИН В. М., за участю секретаря Мартинишин О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до виконавчого комітету Берегівської міської ради про визначення часток у праві спільної сумісної власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Берегівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до виконавчого комітету Берегівської міської ради про визначення часток у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , по 1/3 частини кожному з її співвласників, а саме: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер колишній чоловік позивачки ОСОБА_1 та батько позивача ОСОБА_2 ОСОБА_3 . Позивачам та покійному ОСОБА_1 належала на праві спільної сумісної власності квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої входить належна йому частка у праві спільної сумісної власності на Квартиру. На випадок своєї смерті покійний ОСОБА_3 жодного розпорядження стосовно належного йому майна не залишив. У першу чергу право на спадкування за законом майна покійного ОСОБА_3 згідно приписів ч. 1 ст. 1261 ЦК України отримав позивач ОСОБА_2 .. Тому, з метою оформлення спадкових прав на належну покійному ОСОБА_3 частку у вказаній квартирі, позивач ОСОБА_2 звернувся до приватного нотаріуса Берегівського районного нотаріального округу Гарапко Х.М..

Отже, позивач ОСОБА_2 прийняв спадщину після смерті свого батька, оскільки відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини за своїм покійним батьком.

Однак, нотаріусом повідомлено про неможливість видачі свідоцтва позивачу ОСОБА_2 про право на спадщину на частку квартири, що належала покійному ОСОБА_3 , оскільки квартира належить померлому та позивачам на праві спільної сумісної власності, а визначення часток кожного із співвласників майна відсутнє. У зв`язку з вищевказаним, нотаріусом рекомендовано звернутися до суду за захистом своїх спадкових прав.

Ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області 13.06.2022 року провадження у зазначеній справі було відкрито та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 19.07.2022 року підготовче засідання закрито, а справу призначено до розгляду по суті.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, про місце, дату час розгляду справи були повідомлені належним чином. При цьому, подали заву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити.

Представник відповідача виконавчого комітету Берегівської міської ради в судове засідання не з`явився. При цьому, подав заяву про розгляд справи без його участі, за наявними в матеріалах справи документами. Відзив на позовну заяву не подав.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом частин першої, третьої статті 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 27.10.1994 року квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 (а.с. 11).

Право спільної сумісної власності позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та покійного ОСОБА_3 підтверджено також копією заяви про оформлення передачі в приватну власність квартири від 17.03.1994 року; копією довідки про склад сім`ї наймача; копією розпорядження комісії по приватизації квартир Берегівського дослідно-експериментального заводу № 36-П від 27.10.1994 року; копією довідки КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА «БЕРЕГІВСЬКЕ БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ БЕРЕГІВСЬКОЇ РАЙОННОЇ РАДИ» № 293 від 29.03.2022 року.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 14.04.2014 року ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 8).

Відповідно до статті 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Згідно з частиною другою статті 372 ЦК України, в разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Факт родинних відносин позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та покійного ОСОБА_3 підтверджено копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 від 08.04.2010 року; копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 09.12.1998 року.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.

Так, в п. 3.4 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року зазначено, що відповідно до ст. 1226 ЦК частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.

У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Враховуючи вищенаведене, судом встановлено, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної власності останнім та померлому ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , тому з метою оформлення спадщини та не порушення прав власності позивачів на вказану квартиру, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задовленню.

Керуючись ст.ст. 15, 16, 357, 368, 370, 372, 1216, 1218, 1226, 1278 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 265, 267, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (мешканка АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ), ОСОБА_2 (мешканець АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ) до виконавчого комітету Берегівської міської ради (м. Берегове, вул. Б.Хмельницького, 7, Закарпатської області, ) про визначення часток у праві спільної сумісної власності задовольнити.

Визначити частки у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 по 1/3 (одній третій) частини кожному з її співвласників, а саме: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга може бути подана до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Віталій МИХАЙЛИШИН