У Х В А Л А

14.06.2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Бедьо В.І.

за участю секретаря судового засідання Пазяк С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді питання про прийняття до спільного розгляду зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про скасування рішення державного реєстратора, скасування запису про реєстрацію права власності з первісним позовом адвоката Ковач Івана Васильовича в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні спільною сумісною власністю,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою адвоката Ковач Івана Васильовича в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні спільною сумісною власністю.

15.06.2022 року до судді Бедьо В.І. надійшов зустрічний позов у даній справі ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про скасування рішення державного реєстратора, скасування запису про реєстрацію права власності

Учасники справи у дане судове засідання не викликались.

Дослідивши матеріалами справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно зі ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Вирішуючи питання про прийняття до спільного розгляду зустрічного позову разом з первісним позовом, суд виходить із наступного.

Зустрічний позов - є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Суд вважає за доцільне акцентувати увагу на тому, що зустрічний позов може бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного з співпозивачів), у строк для подання відзиву.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є:

а) взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним.

б) доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо:

- вимоги за позовами можуть зараховуватися (наприклад, у разі пред`явлення власником будинку позову про виселення наймача через несплату обумовленої договором найму суми, останній може пред`явити зустрічний позов про стягнення коштів, витрачених на капітальний ремонт будинку).

Це положення стосується лише тих вимог, які мають грошову оцінку;

- задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог ч.ч.1,2 ст. 193 ЦПК України , ухвалою поврентається заявнику.

Виходячи з вищезазначеного, вивчивши зміст зустрічного позову судом встановлено, що позивачем за зустрічним позовом ставляться дві вимоги, зокрема про скасування рішення державного реєстратора, скасування запису про реєстрацію права власності та подав зустрічну позовну заяву з пропуском визначеного законодавцем строку.

Відтак, зі змісту зустрічного позову вбачається, що фактично у випадку об`єднання вказаних позовів істотно розшириться предмет доказування та призведе до необхідності залучення нового учасника процесу.

Беручи до уваги те, що зустрічна позовна заява подана з порушенням вимог ч.ч.1,2 ст. 193 ЦПК України, а саме з порушенням строків для її подання, законних підстав для поновленння строку для пред`явлення зустрічного позову суд не вбачає, тому повертає її заявнику .

Суд звертає увагу заявника, що такий не позбавлений права звернутись до суду із зазначеним позовом в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 193, 260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про скасування рішення державного реєстратора, скасування запису про реєстрацію права власності - повернути заявнику.

Розяснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Ужгородського В.І. Бедьо

міськрайонного суду