УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29.11.2022 Справа №607/17123/22 Провадження № 2/607/3739/2022

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В. під час вирішення питання про прийняття до розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя

УСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулась до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя. Ціна позову 744300 грн.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: 1) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; 2) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 3) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим подана позовна заява вказаним вимогам закону не відповідає з огляду на таке.

Так, у позовній заяві позивач просить, зокрема, визнати за ОСОБА_1 в порядку поділу майна подружжя право власності на 1/2 частку земельної ділянки з кадастровим номером :15:002:0266 площею 0,1 га та цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована на АДРЕСА_1 .

На підтвердження того, що вказана земельна ділянка є спільною сумісною власністю сторін як подружжя позивач надала копію витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-016 від 17.03.2016 та державного акту на право приватної власності на землю серії ТР № 000021 від 23.12.1996. Разом з тим вказані документи підтверджують право власності на об`єкт нерухомого майна станом на 23.12.1996 та на 17.03.2016, однак не підтверджують право власності на це майно станом на 25.11.2022, тобто на момент звернення до суду з даним позовом.

Інші докази на підтвердження права власності на вказане нерухоме майно позивач не надала та про наявність цих доказів не зазначила.

Крім цього, у позовній заяві вказано, що ціна позову становить 744300 грн.

Однак на підтвердження вартості спірного нерухомого майна позивач не надала жодного доказу. При цьому у позовній заяві позивач зазначила, що позбавлена можливості звернутися до суб`єкта оціночної діяльності щодо визначення вартості спірного нерухомого майна, а тому загальна вартість спірного нерухомого майна визначена позивачем самостійно.

Однак позивач не зазначила обґрунтованих підстав неможливості звернення до суб`єкта оціночної діяльності щодо визначення вартості спірного нерухомого майна.

При цьому відповідно до положень ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відсутність належних доказів на підтвердження вартості спірного майна позбавляє суд можливості встановити дійсну ціну позову.

Крім цього, згідно з ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Так, у позовній заяві позивач просить, зокрема, визнати за ОСОБА_1 в порядку поділу майна подружжя право власності на 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , а також на 1/2 частку земельної ділянки з кадастровим номером :13:003:0013 за адресою: АДРЕСА_2 .

Указані обставини свідчать про те, що встановлення дійсної вартості спірного нерухомого майна необхідно для визначення підсудності розгляду даного позову, оскільки позивачем пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, які територіально належать до підсудності різних судів.

При цьому визначення суду, до підсудності якого належить розгляд спору з приводу нерухомого майна, законодавець пов`язує з місцезнаходженням об`єкта, саме вартість, а не кількість якого є найбільшою.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного позивачеві слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом: 1) зазначення дійсної ціни позову та надання відповідних доказів, що підтверджують вартість спірного майна станом на даний час та відповідно ціну позову; 2) надання доказів на підтвердження права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :15:002:0266 площею 0,1 га та цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована на АДРЕСА_1 , станом на даний час, у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити десять днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 176, 177, 185 ч. 1, 2, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя, надавши позивачеві строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

СуддяІ. В. Марциновська