Постанова

Іменем України

28 листопада 2022 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/9617/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мазурик О. Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Желепи О. В., Кравець В. А.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області

від 08 червня 2022 року

в складі судді Осаулової Н. А.

у цивільній справі №381/3939/21 Фастівського міськрайонного суду Київської області

за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київській регіональні електромережі»

до ОСОБА_1

про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії

У С Т А Н О В И В:

В листопаді 2021 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київській регіональні електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі», Товариство) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Позовна заява мотивована тим, що 29.06.2021 уповноваженими працівниками ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» при проведенні перевірки дотримання споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено факт порушення п.п. 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 2.3.5 п. 5.5.5, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ, про що у відповідності до ПРРЕЕ складено Акт про порушення, який підписаний двома представниками енергопостачальника та ОСОБА_1

14 липня 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» було проведено засідання комісії по розгляду Акту про порушення Правил роздрібного ринку, на яке відповідач з`явився та надав свої пояснення, за наслідком чого складено Протокол №298 від 14.07.2021. В подальшому ОСОБА_1 було нараховано суму спричинених Товариству збитків, за період 182 днів з 29 грудня 2020 року по 29 червня 2021 рік, в розмірі 47 784,06 грн.

Повідомлення про оплату за липень 2021 року від 22.07.2021 по Акту про порушення разом із Протоколом засідання комісії 14.07.2021, розрахунком до Акту про порушення та рахунком до акту про порушення було направлено 27 липня 2021 року ОСОБА_1 на його адресу та отримано останнім 31 липня 2021 року.

Позивач, посилаючись на те, що відповідач в добровільному порядку спричинені позивачу збитки не відшкодував, просив позов задовольнити та стягнути з ОСОБА_1 вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, в розмірі 47 784,06 грн.

Також, посилаючись на те, що відповідач прострочив виконання грошового зобов`язання, з підстав визначених ст. 625 ЦК України, просив стягнути з останнього інфляційні втрати в розмірі 573,41 грн, що мали місце у вересні 2021 року, та 3% річних у розмірі 219,94 грн за період з 01.09.2021 по 26.10.2021.

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 08 червня 2022 року позов задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилався на те, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим, ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, без повного з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

В обґрунтування апеляційної скарги посилався на те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що відповідач погодився з рішенням комісії про нарахування йому суми спричинених збитків.

Вважав, що до такого висновку суд дійшов виключно з обґрунтувань позивача, наведених в позовній заяві, не врахувавши при цьому доводів відповідача, наведених у відзиві на позовну заяву та у запереченнях на відповідь на відзив без наведення в оскаржуваному рішенні мотивів відхилення таких доводів.

Зазначив, що вказане порушення працівниками позивача було зафіксовано у режимі відеозйомки та фотофіксації, однак в Акті про порушення наведено схему порушення, в якій вказано про наявність безоблікового розгалуження, самовільне підключення виконано проводом від ввідного кабелю перед приладом обліку до внутрішньої електропроводки будинку на горищі будинку відкритим способом, яке на думку відповідача, не відповідає дійсності.

Зауважив, що Акт про порушення був підписаний ним, як підтвердження факту використання розетки поза лічильником обліку електроенергії, але з встановленням порушення, яке відображено у схемі порушення про наявність необлікованого розгалуження поза пристроєм обліку електричної енергії, він категорично не визнає, оскільки такі висновки перевіряючих є незаконними. Додав, що на засідання комісії 14.07.2021 з розгляду акту про порушення, він надавав пояснення, зокрема, що в грудні 2020 року електрик міняючи проводку в будинку вивів одну розетку поза лічильником, якою він користувався протягом місяця для підтримки кімнатної температури у будинку. А тому вважав, що вказане порушення не могло спричинити значне використання необлікованої електричної енергії та завдати істотної шкоди її використанням.

Вказував, що у відповіді на відзив позивачем вказана інша інформація щодо допущення порушення, ніж та що фактично була відображена в Акті про порушення.

На думку відповідача, в протоколі засідання комісії по розгляду Акту про порушення зазначено про застосування формули 8 ПРРЕЕ при здійсненні розрахунку вартості необлікованої електричної енергії без зазначення щодо кількості підключених проводів, тоді як у відповіді на відзив позивачем вказано про застосування комісією цієї ж формули у разі підключення трьох проводів. На думку відповідача, таке свідчить про введення позивачем суду в оману щодо дійсних обставин справи та відсутності дійсних правових підстав для здійснення ним розрахунку вартості необлікованої електричної енергії. Натомість, в рішенні суд навів власні хибні висновки про наявність сформованого порушення відповідачем в Акті про порушення та в протоколі комісії по розгляду акту, і підстав розрахунку вартості необлікованої електроенергії за порушення із використанням схеми самовільного підключення трьох проводів поза обліком електричної енергії.

Судом не зазначено в рішенні конкретні підпункти, які стосуються визначення ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" виду порушення, допущеного відповідачем та фактичного застосування позивачем формули 8, нібито за використання самовільного підключення трьох необлікованих проводів, замість застосування цієї формули щодо самовільного підключення одного необлікованого проводу для здійснення розрахунку вартості необлікованої енергії за відповідне правопорушення щодо самовільного підключення одного проводу поза обліком.

Судом неналежним чином досліджено покази свідків та безпідставно взято до уваги невідповідність цих показів інформації щодо змісту встановленого порушення, вказаного в Акті про порушення.

Звернув увагу, що з відеофіксації факту допущеного ним порушення вбачається виявлення представниками ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" самовільного підключення однієї безоблікової розетки (одного безоблікового проводу), а не самовільне підключення трьох безоблікових проводів.

Вказував, що судом безпідставно задоволено вимоги про стягнення 3% річних та інфляційних втрат, оскільки на рішення комісії ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" 16.08.2021 ним було подано скаргу, про що й було відомо позивачу. За результатами скарги позивач лише 28.09.2021 було надано відповідь, тобто у вересні, а відтак і не мав права у вересні здійснювати розрахунок 3% річних за період з 01.09.2021 по 26.10.2021 та інфляційних втрат у вересні 2021 року.

За наведених обставин просив скасувати рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 08 червня 2022 року та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.

Відповідач про розгляд поданої ним апеляційної скарги в порядку письмового провадження повідомлений належним чином, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням (а.с. 211).

Позивач своїм правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, про розгляд справи в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи повідомлений належним чином (а.с. 206-207, 209-210).

За приписами ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Оскільки ціна позову у даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа незначної складності, то вона розглядається в письмовому провадженні без повідомлення учасників справи.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, що заявлялися в суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з їх доведеності та обґрунтованості.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його правильним, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 29 червня 2021 року представниками ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" при проведені перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено факт порушення п.п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 2.3.4 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ, про що складено Акт про порушення №К 043289 від 29.06.2021. Даний Акт підписаний двома представниками енергопостачальника та ОСОБА_1 .

В Акті про порушення №К 043289 від 29.06.2021 зазначено, що працівниками ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" встановлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушення схеми обліку, а саме: самовільне підключення виконано проводом від ввідного кабелю перед приладом обліку до внутрішньої електропроводки будинку відкритим способом. При включенні навантаження диск лічильника не обертається, лічильний механізм розрахункового лічильника не враховує електроенергію, покази не змінюються - спожита електроенергія не враховується. Порушення продемонстровано споживачеві.

Вказаний факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в Акті про порушення.

З вказаним Актом ОСОБА_1 погодився, про що свідчить власноручний запис та підпис останнього. Також відповідач у даному акті про порушення, а саме в графі зауваження до складеного акту, власноручно написав «зробив електрик у 12.2020, з порушенням згодний».

14 липня 2021 року по розгляду Акту №К 043289 відбулося засідання комісії, на якому споживач ОСОБА_1 був присутній та надав свої особисті пояснення, а саме зазначив, що «в грудні 2020 року електрик міняв проводку в будинку, вивів одну розетку поза лічильником, нею я користувався на протязі місяця для підтримання кімнатної температури». За наслідками розгляду Акту було складено Протокол №298 та прийнято рішення про нарахування відповідачу суми спричинених збитків.

З даним рішенням відповідач погодився, про що в Протоколі міститься відмітка та особистий підпис відповідача.

Згідно Розрахунку обсягу спожитої та неврахованої електроенергії по Акту ПРРЕЕ №К 043289 від 29 червня 2021 року, ОСОБА_1 за період 182 днів, а саме з 29 грудня 2020 року по 29 червня 2021 року, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», у відповідності до Правил користування електричною енергією для населення, нараховано суму спричинених збитків в розмірі 47 784,06 грн та виставлено рахунок.

Повідомлення про оплату за липень 2021 року від 22 липня 2021 року по Акту про порушення №К 043289 від 29 червня 2021 року разом із протоколом засідання комісії №298 від 14 липня 2021 року, розрахунком до акту про порушення №К 043289 від 29 червня 2021 року та рахунком до акту про порушення №К 043289 від 29 червня 2021 року направлено ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку 27 липня 2021 року та отримано останнім 31 липня 2021 року.

Не погодившись з Протоколом №298 від 14 липня 2021 року ОСОБА_1 було подано скаргу до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) та для відома до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» в м. Фастів. В скарзі ОСОБА_1 просив визнати незаконними та скасувати Протокол №298 від 14.07.2021 засідання комісії по розгляду акту про порушення №К 043289 від 29.06.2021 про порушення ПРРЕЕ.

Листом від 14.09.2021 №04/440/14827 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» повідомило ОСОБА_1 , що Акт про порушення та розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії складено правомірно, а тому вартість підлягає оплаті в повному обсязі.

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на адресу ОСОБА_1 також направлено відповідь на звернення останнього, в якій вказано, що Акт про порушення №К 043289 від 29.06.2021 складений у відповідності до вимог пункту 8.2.5 глави 8.2 розділу 8 ПРРЕЕ. Також вказано, що НКРЕКП вважає, що у разі якщо період з 29.12.2020 до 29.06.2021 представниками оператора системи розподілу не здійснювався контрольний огляд засобу обліку, встановленого на об`єкті споживача, то ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі» було здійснено на підставі Акта розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, відповідно до вимог глави 8.4 розділу 8 ПРРЕЕ.

Крім того, в судовому засіданні в режимі відеоконференції в якості свідків судом першої інстанції було допитано уповноважених працівників позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Свідок ОСОБА_2 суду пояснив, що в червні 2021 року він разом з напарником проводили заміри по АДРЕСА_1 , підійшовши до будинку відповідача, вони представилися та показали службові посвідчення. Відповідач пустив їх до будинку. Лічильник був старим, у зв`язку із чим вони його зняли, для заміни. Після чого було виявлено, що в розетці на подовжувачі, який лежав на підлозі був присутній електрострум. Під час розмови з відповідачем, останній самостійно показав де в ніші було виконано самовільне підключення. ОСОБА_1 пояснив, що підключення здійснив електрик. Вони склали акт про порушення. Також пояснив, що на зроблених ним з напарником фото фіксації правопорушення чітко видно щиток та кількість безоблікових проводів, які йшли до внутрішньої проводки, після заміни лічильника все було взято під облік.

Свідок ОСОБА_3 суду пояснив, що коли вони з колегою виконували заміри електроенергії по АДРЕСА_1 , по адресі проживання відповідача було дуже велике навантаження. Відповідач допустив їх до приладу обліку електричної енергії, електролічильник був старий, у зв`язку із чим вони його демонтували. Для того, щоб обстежити ввід який йде до лічильника вони піднялися на другий поверх будинку, зайшовши туди вони побачили розрив кабелю який йде до приладу обліку, засвітили лампочку та вона засвітилася, потім коли вони добралися до електрощитка знайшли два відгалуження. Поза лічильником була лампочка, розетка, третя точка до внутрішньої розводки, до проводу який був під штукатуркою споживач не надав їм доступу, у зв`язку із чим вони не мали можливості відстежити куди він проходить.

Окрім того, в судовому засіданні в режимі відео конференції судом, як доказ було оглянуто відеофіксацію факту порушення відповідачем ПРРЕ, з якої вбачається, що в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 було встановлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку.

З відео вбачається, що у будинку виконано самовільне підключення проводу від ввідного кабелю перед приладом обліку до внутрішньої електропроводки будинку відкритим способом. При включенні навантаження диск лічильника не обертається, лічильний механізм розрахункового лічильника не враховує електроенергію, покази не змінюються - спожита електроенергія не враховується. Вказане порушення було продемонстровано споживачеві.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України "Про ринок електричної енергії", споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та умов укладених договорів.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність, згідно із законом.

Пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 визначено, що у разі виявлення уповноваженими представниками оператора системи, порушення цих Правил, утому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлених порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт порушення.

Згідно з підпунктом 4 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів).

Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ визначено, що кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Матеріали справи не містять доказів, що ОСОБА_1 оплатив розрахункові документи за необліковану електричну енергію в сумі 47 784,06 грн.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач не надав до суду доказів на спростування доводів позивача.

Суд першої інстанції, встановивши вищенаведені обставини, застосувавши норми матеріального права, які регулюють дані правовідносини, та врахувавши, що діями відповідача, які полягали в самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку було порушено п.п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 2.3.4, п. 5.5.5, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ, дійшовобґрунтованого висновку про використання ОСОБА_1 безобліково електричної енергії та у зв`язку з цим наявності правових підстав для задоволення позовних вимог про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ.

Звертаючись з апеляційною скаргою, відповідач посилався на те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про його згоду із рішенням комісії щодо нарахування суми спричинених збитків, оскільки до такого висновку дійшов виключно з обґрунтувань позивача, не взявши до уваги доводів відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву та відповіді на відзив.

Дійсно, як вбачається з рішення комісії по розгляду Акту від 29.06.2021, оформленого протоколом №298 від 14.07.2021, в графі "Споживач (представник споживача) з рішенням" ОСОБА_1 зазначив, що неспроможний сплатити, з рішенням не згоден, тоді як суд в мотивувальній частині оскаржуваного рішення зазначив, що відповідач погодився з рішенням комісії про що поставив свій підпис.

Водночас, колегія суддів вважає, що факт незгоди ОСОБА_1 з рішенням комісії не спростовує обставин вказаних у цьому рішенні та наявності порушення останнім ПРРЕЕ, яке полягає в самовільному підключенні електроустановок, електроприймачів та електропроводки до електромережі з порушенням схеми обліку. У зв`язку зазначення судом в рішенні про згоду відповідача із рішенням комісії щодо нарахування суми спричинених збитків не спростовує висновку суду про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

Також не спростовують висновку суду про наявність правових підстав для стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ і посилання скаржника на те, що Акт про порушення був підписаний ним як підтвердження факту використання розетки поза лічильником обліку електроенергії, а встановлене порушення, яке відображено у схемі порушення про наявність необлікованого розгалуження поза пристроєм обліку електричної енергії, він категорично не визнає, оскільки встановлені в Акті обставини підтверджені рішенням комісії, оформленого протоколом №298 від 14.07.2021, яке є чинними та у визначеному законом порядку недійсним не визнавалося.

Доводи скаржника про те, що на засіданні по розгляду Акту він надавав пояснення про те, що в грудні 2020 року електрик міняючи проводку в будинку вивів одну розетку поза лічильником, якою він користувався протягом місяця, а тому вказане порушення не могло спричинити значне використання необлікованої електричної енергії теж не спростовують факту порушення відповідачем ПРРЕЕ та відповідно не є підставою для скасування рішення суду, оскільки у відповідності до вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ це є правом споживача вносити пояснення та зауваження до Акта про порушення. Однак, такі пояснення споживача не спростовують факту порушення, зафіксованого в Акті.

Отже, зазначені відповідачем в Акті пояснення не спростовують самого факту порушення останнім, яке полягає в необлікованому використанні електричної енергії. До того ж, такі пояснення відповідача не спростовують інших доказів у справі, які підтверджують факт вчинення ним правопорушення у сфері роздрібного ринку електричної енергії та наявності завданого збитку у зв`язку з цим, в сумі 47 784,06 грн.

Відтак доводи апеляційної скарги про те, що в Акті про порушення споживачем вказано пояснення, які на його думку спростовують зафіксовані порушення, не спростовують висновку про наявність правових підстав для стягнення збитків в сумі 47 784,06 грн.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що у відповіді на відзив позивачем вказана інша інформація щодо допущення порушення, ніж та що фактично відображена в Акті, колегія суддів зазначає наступне.

Як вже вказувалося вище, в позовній заяві позивач посилався на те, що при проведенні перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ за участю споживача ОСОБА_1 було виявлено факт порушення ПРРЕЕ, що проявлялось у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом від ввідного кабелю перед приладом обліку до внутрішньої електропроводки будинку відкритим способом. При включенні навантаження диск лічильника не обертається, лічильний механізм розрахункового лічильника не враховує електричну енергію, покази не змінюються - спожита електроенергія не враховується.

У відзиві на позовну заяву ОСОБА_1 , окрім іншого, зазначив, що в Акті про порушення не міститься конкретного зазначення порушення споживачем, яке мало місце в дійсних обставинах, а саме використання однієї розетки поза лічильником обліку електроенергії. Також зазначав, що в Акті про порушення не вказано де саме здійснювалося включення навантаження і що саме зумовило, що диск лічильника не обертався та лічильний механізм розрахункового механізму не враховував електричну енергію, тобто незмінність його показів.

В свою чергу, у відповіді на відзив ПрАТ "ДТЕК "Київські регіональні електромережі" зазначило обставини, на які посилалося у позовній заяві. Також, на спростування доводів, викладених у відзиві на позовну заяву, зазначило, що по факту ввідний провід заходив через стіну будинку на другому поверсі в технічному приміщенні. в Цьому приміщенні даний ввідний провід розривається. Змонтовано щит, приєднано до ввідного кабелю відгалуження з трьох безоблікових провідників та четвертого, що йде до лічильника. Два безоблікові провідники приєднано через АВ (автоматичний вимикач) потужністю 25А та від третього безоблікового провідника ПВ 1,5 мм 2 включено на щитку лампочку. Тобто, в даному випадку самовліьним підключенням є самовільне підключення трьох провідників (двох через АВ 25А) та провідника на лампочку на даному щитку, а не однієї розетки як стверджує відповідач.

Системний аналіз наведених позивачем обставин у позовній заяві та відповіді на відзив, а відповідачем у відзиві на позовну заяву вказує на те, що позивач не змінював формулювання порушення, вказаного в Акті про порушення, як помилково вважає відповідач, а лише у відповідь на відзив останнього роз`яснив суть порушення викладеного в Акті.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає безпідставними доводи апеляційної скарги, що позивач ввів суд в оману щодо дійсних правових підстав для здійснення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії, а суд навів хибні висновки про наявність сформованого порушення.

Доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції не зазначено конкретні підпункти, які стосуються визначення ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" виду порушення колегія суддів не приймає до уваги, оскільки в мотивувальній частині оскаржуваного рішення вказано підпункти, які стосуються порушення вчиненого відповідачем (а.с. 169).

Колегія суддів не приймає до уваги посилання в апеляційній скарзі на те, що судом неналежним чином досліджено покази свідків та безпідставно взято до уваги ці покази щодо змісту встановленого порушення, оскільки такі доводи фактично зводяться до незгоди з оцінкою наданою судом. А згідно з ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З цих же підстав не заслуговують на увагу судової колегії і доводи апеляційної скарги щодо дослідження судом доказу - відеофіксації факту допущеного ОСОБА_1 порушення.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позивачем доведено належними доказами факт використання споживачем необлікованої електричної енергії, що завдало ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" збитків у розмірі 47 784,06 грн та відповідно наявності правових підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

Встановивши, що відповідач прострочив виконання грошового зобов`язання та у визначений строк не сплатив ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі", застосувавши положення 526, 625 ЦК України, суд першої інстанції також дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача 3% річних в сумі 219,94 грн за період з 01.09.2021 по 26.10.2021 та інфляційні втрати в сумі 573,41 грн, що мали місце у вересні 2021 року.

При цьому, судом першої інстанції правомірно не взято до уваги доводи відповідача про те, що позивачем необґрунтовано було визначено строк прострочення виконання зобов`язання для нарахування 3% річних та інфляційних втрат, оскільки рішення щодо скарги ОСОБА_1 на рішення комісії було прийнято лише вкінці вересня 2021 року і до цього часу позивач не мав права здійснювати розрахунок по 3% річних та інфляційних втратах.

Так, судом першої інстанції в рішенні зазначено про те, що згідно п. 8.2.7. глави 8.2. Розділу 8 ПРРЕЕ, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділені упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

Як вже вказувалося вище та встановлено судом в оскаржуваному рішенні, що розрахункові документи на оплату за необліковану електричну енергію відповідач отримав 31 липня 2021 року, але протягом 30 календарних днів не сплатив вартість необлікованої використаної електроенергії.

Оскільки суд першої інстанції надав правову оцінку тому, що період за який нараховані 3% річних та інфляційні втрати позивачем здійснено з дотриманням вимог закону, то не потребують з боку суду апеляційної інстанції додаткового правового аналізу такі ж доводи викладені в апеляційній скарзі.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позовних вимог про стягнення 3% річних та інфляційних втрат, у зв`язку з простроченням виконання відповідачем грошового зобов`язання.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції про задоволення позовних вимог є законним та обґрунтованим, ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому відсутні підстави для його скасування.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Частиною шостою статті 19 ЦПК України визначено, що справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності є малозначними справами.

Оскільки ціна позову у даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа незначної складності, то вона відноситься до малозначних справ.

За приписами п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 08 червня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, визначених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий О. Ф. Мазурик

Судді О. В. Желепа

В. А. Кравець