ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 645/4175/20 Головуючий суддя І інстанції Шаренко С. Л.
Провадження № 22-ц/818/3627/22 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: за заповітом
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2022 року м. Валки.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Яцини В.Б.,

суддів колегії: Бурлака І.В., Котелевець А.В.,

за участю секретаря судового засідання Супрун Я.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 21 липня 2022 року, постановлену суддею Шаренко С.Л., у справі № 645/4175/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог восьма Харківська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним,та

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просив усунути ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_4 від права на спадкування за законом та визнати недійсним заповіт від 14 вересня 1984 року, виданий від імені ОСОБА_5 на ім`я ОСОБА_6 , посвідчений державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Головань В.Я., зареєстрований в реєстрі № З-2660.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 22.07.2020 позовну заяву ОСОБА_1 передано на розгляд до Київського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.10.2020 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

30.11.2020 позивач усунув недоліки позовної заяви та ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 07.12.2020 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у судове засідання.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21 липня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що жодних повідомлень про розгляд справи на 15 березня 2022 року він не отримував.

Зазначає, що про засідання на 21 липня 2022 року йому також відомо не було, оскільки повідомлений був його представник адвокат Максимовський С.О., повноваження якого він припинив, про що від до цього повідомив суд першої інстанції.

Учасники справи не скористались правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу, що не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції відповідно до норми ч. 3 ст. 360 ЦПК України.

Колегія суддів, заслухала доповідь судді-доповідача, розглянула справу за відсутності учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, які не з`явилися у судове засідання, що відповідно до ст. 372 ЦПК України не перешкоджає її розгляду.

Відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України колегія суддів перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції відповідає.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції виходив із того, що позивач повідомлений та обізнаний про дату, час і місце проведення судового засідання, до суду з моменту подання позовної заяви не з`являється, неявка у судове засідання є повторною, на підтвердження поважності причин неявки до суду будь-яких документів не надано, заяви про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходило

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду.

Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою від 07.12.2020 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у судове засідання.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06 січня 2021 року було задоволено заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Заборонено державному нотаріусу Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Головань В.Я., зареєстрованому в реєстрі № З-2660 видавати спадкоємцям свідоцтво про право на спадщину по спадковій справі № 55168889 після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до набрання законної сили судовим рішенням у справі.

Ухвала була звернута судом до негайного виконання з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження

У судові засідання, призначені на 19.05.2021 та 24.06.2021 року, представник позивача не з`являвся, у зв`язку з чим ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 24.06.2021 явку позивача ОСОБА_1 визнано обов`язковою. При цьому представник позивача адвокат Хлопов А.В., який на той час був представником позивача у справі, - був повідомлений про розгляд справи судом на 11.00 19.05.2021 під розпис 11.03.2021 року та 17.05.2021 подав до суду клопотання про відкладення засідання, призначене на 19.05.2021 на інший день (а.с. 119, 124).

Представник позивача адвокат Хлопов А.В. 23.06.2021 знову подав до суду заяву про відкладення судового засідання, що було призначене судом на 24.06.2021 на 11.00 на інший день через зайнятість адвоката у іншому судовому провадженні, посилаючись на договір про надання правової допомоги по іншій справі з іншою особою ОСОБА_7 (а.с. 132).

У судове засідання призначене на 11.00 06.09.2021 позивач ОСОБА_1 також не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом шляхом направленням СМС повідомлень на засоби мобільного зв`язку, що вважається належним повідомленням позивача, оскільки він самостійно надав свій номер телефону для комунікації з судом та має діяти добросовісно, що у цьому контексті зобов`язує його підтримувати зв`язок із судом згідно узгодженого таким чином порядку комунікації. Представник позивача адвокат Хлопов А.В., напередодні засідання по цій справі надав до суду заяву з проханням слухання по справі відкласти, у зв`язку з тим, що він буде зайнятий у розгляді кримінальної справи в Київському районному суді м. Харкова, розгляд якої призначений на 10.55 год. 06.09.2021 (а.с. 140-141).

В судове засідання призначене на 10.00 год. 12.10.2021 позивач ОСОБА_1 також не з`явився, надав до суду заяву з проханням відкласти розгляд справи, через його погане самопочуття, а також у зв`язку з тим, що у нього припиненні будь-які правовідносини з адвокатами, без його участі просив справу не розглядати, зважаючи на необхідність його особистих пояснень з приводу предмету спору (а.с. 146 ).

У судове засідання призначене на 10.30 07.12.2021 позивач ОСОБА_1 втретє не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, шляхом направлення 12.10.2021 СМС текстового повідомлення на засоби мобільного зв`язку, наданого суду позивачем, а також направленням поштовим зв`язком на зазначену позивачем в його позовній заяві адресу судової повістки, яка була поштою повернута до суду без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 149, 151).

Позивач 06 грудня 2021 року уклав договір про надання правової допомоги з адвокатом Максимовським С.О., про що в той же день повідомили суд та подали до суду заяву з клопотанням відкласти призначений на наступний день судовий розгляд справи, оскільки між позивачем та адвокатом Максимовським С.О. укладений договір про надання правової допомоги та адвокату необхідний час для ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 152).

У судове засідання призначене на 11.00 26.01.2022 позивач ОСОБА_1 та його представник вчетверте не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Представник позивача - адвокат Максимовський С.О. напередодні, 25.01.2022, надав до суду заяву з проханням відкласти розгляд справи на іншу дату, у зв`язку з його зайнятістю в іншому судовому засіданні в Орджонікідзевському районному суді м. Харкова (а.с. 165-173).

У судове засідання призначене на 11.00 15.03.2022, позивач та його представник в п`яте не з`явились, причину неявки суду не повідомили.

У судове засідання призначене на 10.30 21.07.2022 позивач ОСОБА_1 , який був повідомлений своєчасно та належним чином, шляхом направлення 28.05.2022 СМС текстового повідомлення на засоби мобільного зв`язку, наданого суду позивачем (а.с. 181), не з`явився з невідомих суду причин, свого представника у судове засідання не направив.

Згідно з ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п.1. ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання позивача є: - повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання; - повідомлення позивача про судове засідання належним чином; - відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання, або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; - нез`явлення в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору; - від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

Так матеріали справи містять відомості про те, що про судові засідання, призначені на 06.09.2021,12.10.2021, 07.12.2021, 21.07.2022 позивач та його представник повідомлялась судом належним чином.

Про обізнаність позивача та її представника про судові засідання також свідчать вищевказані заяви про відкладення розгляду справи.

Апеляційна скарга не містить даних про непереборні причини, з яких позивач та його представник не змогли прибути до суду.

З матеріалів справи вбачається, що у представника позивача була наявна можливість повідомити суд про причини неявки у судові засідання, в тому числі шляхом надсилання листа по е- mail.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

При застосуванні норми пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України також застосовує правові висновки щодо її змісту, які були висловлені у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22) про те, що умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Суд першої інстанції відповідно до наявних у справі документів правильно встановив, що позивач та її представник, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явилися в судове засідання, не скористалися правом подати заяву про розгляд справи за їх відсутності, а тому суд дійшов правильного висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статі 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України:

1. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

2. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

4. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги про те, що позивач не був належним чином повідомлений про судові засідання є безпідставними та спростовуються вищевказаними обставинами, які свідчать, що суд діяв у передбаченому ст.ст. 128-130 ЦПК України процесуальному порядку для виклику та повідомлення про судове засідання. Якщо сторона повідомила суду свій номер телефону для комунікації з метою повідомлення та виклик у судові засідання, то у подальшому відступ від такого порядку можливий лише відповідно до норми ст. 131 ЦПК України шляхом повідомлення суду учасником справи про зміну узгодженого судом порядку, що ґрунтується на обов`язку учасника справи та його представників в межах своїх процесуальних прав діяти добросовісно, зловживання процесуальними правами не допускається, ч. 1 ст. 44 ЦПК України.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що частиною п`ятою статті 130 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі, а представники позивача неодноразово не з`являлися у судові засідання, про які сторона позивача була завчасно повідомлена судом, з посиланням на їх зайнятість в інших судових засіданнях та без забезпечення заміни свого представництва позивача у даній справі. З приводу неможливості розгляду справи у визначені судом дати стороною позивача до суду ніяких заяв завчасно не надсилалось та відповідної комунікації з судом з метою забезпечення виконання основного завдання цивільного судочинства, визначеного у ст. 2 ЦПК України, - не здійснювалося.

Така процесуальна поведінка сторони позивача суперечить завданню цивільного судочинства, визначеному у ст. 2 ЦПК України, та спрямована на використання у своїх інтересах вищевказаного судового рішення про забезпечення позову із одночасним затягуванням розгляду справи по суті поза розумний процесуальний строк, що у сукупності має ознаки зловживання процесуальним правом. Тому у даному випадку залишення позову без розгляду відповідає вказаній нормі п. 3 ч. 1 ст. 257 у поєднанні зі змістом норми ст. 44 ЦПК України та принципу пропорційності, ст. 11 ЦПК України.

Таким чином суд першої інстанції ухвалив оскаржене судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а доводи скарги цього висновку не спростували, тому відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України підстав для перерахунку судових витрат немає.

Керуючись ст.ст. 367, 375, 381, 382, 389 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 21 липня 2022 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня проголошення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 14 грудня 2022 року.

Головуючий суддя В.Б. Яцина

Судді колегії І.В. Бурлака

А.В. Котелевець.