Справа № 276/181/22
Провадження по справі №2/276/188/22
29 листопада 2022 року смт. Хорошів
Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого-судді: Бобра Д.О.
секретаря судового засідання: Свиридок А.В.
за участю: позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши в спрощеному позовному провадженні з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивач звернулася до суду з даним позовом вказуючи, що вона з відповідачем 22 жовтня 2011 року уклали шлюб. Від даного шлюбу мають двоє неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначає, що спільне сімейне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на життя, відсутність спільних інтересів та взаєморозуміння, шлюбні відносини фактично припинені, спору про поділ майна не має, а тому позивач прийшла до твердого переконання, що їхня сім`я розпалася і зберегти її неможливо, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечать їхнім інтересам.
Позивач просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем зареєстрований 22 жовтня 2011 року виконкомом Сколобівської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області, актовий запис №4, вказує що діти будуть проживати разом з нею.
Ухвалою Володарсько Волинського районного суду Житомирської області від 23.03.2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Володарсько Волинського районного суду Житомирської області від 26.04.2022 року зупинено провадження по справі, у зв`язку з перебуванням відповідача у складі Збройних Сил України.
16.11.2022 року ухвалою Володарсько Волинського районного суду Житомирської області поновлено провадження у справі та призначено до розгляду в судовому засіданні.
В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та пояснила, що разом з відповідачем не проживає з січня 2022 року, проживає разом із своїми батьками у АДРЕСА_1 , так як відповідач їй постійно погрожує і їй довелося переїхати. Вказала, що чоловік проживає з іншою жінкою в їхньому будинку в АДРЕСА_2 , заходів примирення не вживав, тому вона наполягає на розірванні шлюбу і не вбачає перешкод у розгляді справи та прийнятті рішення, оскільки з червня 2022 року відповідач залишив військову службу і на даний час він проживає в селі Сколобів. Позивач також пояснила, що спільного господарства сторони не ведуть, діти проживають з матір`ю, просить розірвати шлюб та залишити за нею прізвище « ОСОБА_5 », не заперечує проти винесення заочного рішення по справі.
Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання не з`явився, відзив не направив. 28.11.2022 року до суду особисто подав письмову заяву, в якій просить суд відкласти розгляд справи, долучивши витяг з наказу Житомирського РТЦКтСП Житомирської області від 24.02.2022 року «Про призив на військову службу».
Судом встановлено, що згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 30.06.2022 №57, ОСОБА_2 з 14.06.2022 року самовільно залишив військову частину № НОМЕР_2 , про що повідомлено відповідні правоохоронні органи.
Згідно листа Хорошівської селищної ради №37 від 14.11.2022 року слідує, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на даний час перебуває за місцем свого проживання та реєстрації в АДРЕСА_3 .
Відповідно до ст.3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є свобода договору, справедливість, добросовісність та розумність.
Відповідно до ч.3 ст.13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.
Велика Палата Верховного Суду у справі № 11-250сап21 (постанова від 21.10.2021) зазначила, що ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, згідно з якою відкладення розгляду справи має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» (Tsykhanovsky v. Ukraine) ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.
Враховуючи вище викладене, у зв`язку із самовільним залишенням ОСОБА_2 військової частини № НОМЕР_2 та його перебуванням за місцем свого проживання і реєстрації в АДРЕСА_3 , що свідчить про припинення виконання ОСОБА_2 військових обов`язків у складі Збройних Сил України, враховуючи можливість прибуття відповідача до суду напередодні розгляду справи (28.11.2022) та не подання будь-яких письмових доказів неможливості прибуття в судове засідання 29 листопада 2022 року, а також зважаючи на загальні засади цивільного законодавства щодо справедливості та добросовісності, суд розцінює неявку ОСОБА_2 в судове засідання неповажною.
Відповідно до ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З огляду на викладене, керуючись положеннями ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд ухвалив проводити заочний розгляд даної справи.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню із слідуючих підстав.
Відповідно до ст.51 Конституції України та ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається.
Згідно ч.3 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Частина 3 ст.105 СК України передбачає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 22 жовтня 2011 року виконкомом Сколобівської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області, актовий запис №4, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 .
Подружжя Кіндзерськи від шлюбу мають двоє неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що слідує з копій свідоцтв про народження серії НОМЕР_4 , серії НОМЕР_5 .
Судом встановлено, що спільне подружнє життя у сторін не склалося через різні погляди на життя, відсутність спільних інтересів та взаєморозуміння, вони втратили почуття любові один до одного, шлюб фактично припинив існувати, сім`я розпалась і зберегти її неможливо. Сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, позивачка на примирення з відповідачем не згодна та наполягає на розірванні шлюбу.
Згідно зі статтею 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Оскільки, позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Враховуючи, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу, а також те, що сторони не бажають зберегти сім`ю та не вживають активних і розумних дій для цього, спільне проживання суперечить їх інтересам, шлюбні відносини припинені, а тому є підстави для розірвання шлюбу.
Що стосується пункту 2 прохальної частини позовної заяви, в якому позивач зазначає, що діти - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 будуть проживати з нею в АДРЕСА_2 , то він не відповідає вимогам п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України щодо формулювання позовних вимог, а тому в цій частині суд позбавлений можливості прийняти будь-яке рішення.
Керуючись ст.ст.12, 13, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст.56, 105, 110, 112, 113 СК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб зареєстрований 22 жовтня 2011 року виконкомом Сколобівської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області, актовий запис №4 між громадянами України ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище « ОСОБА_5 ».
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_6 .
Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .
Повний текст рішення складено 30.11.2022 року.

Головуючий суддя: Д.О. Бобер