Справа № 128/2489/22
УХВАЛА

17.11.2022 м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Саєнко О.Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою,-

ВСТАНОВИЛА:

До Вінницького районного суду Вінницької області надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, справа №128/2489/22, в якій ціна позову позивачем визначена в розмірі 13400 грн. та позивач просить суд: усунути перешкоди у користуванні її земельною ділянкою площею 0,0043 гектарів, кадастровий номер :06:001:0496, що розташована на території Писарівської сільської ради Вінницького району Вінницької області, наданої для садівництва, яка належала ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом зобов`язання ОСОБА_2 повернути її позивачу; стягнути з відповідача на користь позивача всі судові витрати по справі, а також , просить суд відстрочити їй сплату судового збору до початку слухання справи по суті, у зв`язку з тим, що вона має малу по розмірі пенсію.

Вивчивши матеріали позовної заяви та додані до неї письмові документи, в частині вирішення клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд вважає за необхідне відмовити позивачу у задоволені вказаного клопотання,- за необґрунтованістю, виходячи з такого.

Згідно ч.ч.1,3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 у справі №904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. Також, Верховний Суд вказав на те, що вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Водночас, з документів доданих до позовної заяви судом убачається, що позивач жодних належних , допустимих , достовірних доказів про те, що вона знаходиться в скрутному матеріальному становищі, що перешкоджає їй сплати судовій збір за подачу даного позову в сумі 992,40 грн. - не додала.

Згідно до ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Так, позивач додала до позовної заяви укладений з адвокатом договір про надання правової допомоги в ході рогляду даної справи , з якого судом убачається, що позивач оплатила адвокату гонорар в сумі 3500 грн.

Отже суд вбачає , що звернувшись із клопотанням про відстрочення сплати судового збору , позивач надає перевагу не оплаті судового збору , а оплаті витрати на професійну правову допомогу в такому розмірі.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позивач не довела перед судом належними та допустимими доказами, що на час звернення до суду з даним позовом вона не має об`єктивної матеріальної змоги сплатити судовій збір в розмірі 992,40 грн.

Оскільки судом було відмовлено в задоволені вищевказаного клопотання позивача, тому суд вважає, що позовна заява позивача підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно до положень ч.1 ст.4 закону «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 закону «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 481 грн.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що позивач заявила позовні вимоги майнового характеру та вказала ціну позову у розмірі 13400 грн. у зв`язку із чим нею має бути сплачено судовий збір у розмір не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992,40 грн.

Таким чином, позивачу за подання позовної заяви про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою необхідно сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн. та на підтвердження сплати судового збору до суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

Платіжні реквізити: Отримувач коштів ГУК у Вінн. обл./Вінницьк. р-н/22030101, Код , Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), Рахунок UA0002071, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Зазначений вище недолік позовної заяви перешкоджає відкриттю провадження по даній цивільній справі.

Згідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою,- залишити без руху.

Роз`яснити позивачу, що вона має виправити вказаний в ухвалі недолік, в строк п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали. Якщо в цей же строк не буде виправлений вказаний недолік позовної заяви, то вона буде вважатися судом неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Олена САЄНКО