ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2022 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

11.01.2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу посилаючись на те, що з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від подружнього життя мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Подружнє життя з відповідачем не склалося через різні характери та погляди на життя. Спільне господарство не ведуть, збереження сімї та примирення не можливе.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 28.01.2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 28.02.2022 року у зв`язку з наданням сторонам строку на примирення терміном чотири місяці, було зупинено у ній провадження.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20.06.2022 року провадження у справі поновлено.

В судове засідання позивач не з`явився, через канцелярію суду подав заяву в якій позовні вимоги підтримав, справу просив розглянути в його відсутність, примирення не відбулося.

В судове засідання відповідач не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву в якій позовні вимоги визнала, справу просила розглянути в її відсутність, прізвище після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_6 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Матеріалами справи встановлено, що 22 січня 2010 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_7 зареєстровано шлюб Відділом РАЦС Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 06. Від подружнього життя мають сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , сина ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На даний час сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 28.02.2022 року, за клопотанням відповідача сторонам надавався строк на примирення, терміном чотири місяці, однак після спливу терміну, примирення між сторонами не відбулося.

Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Згідно положень частини третьої та четвертої ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Керуючись ст. ст. 4,12,13,81-83,141,265 ЦПК України, на підставі ст. 56,110,112,113 Сімейного Кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідент.номер НОМЕР_1 , прож.: АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстр.: АДРЕСА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб зареєстрований 22 січня 2010 року Відділом РАЦС Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 06 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити набуте в шлюбі - « ОСОБА_6 ».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі через суд першої інстанції апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В. Соловей