Справа № 452/2361/22
Провадження №2/452/856/2022
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

у зв`язку з невиконанням ухвали про залишення позову без руху

"21" грудня 2022 р. м. Самбір

Суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області Кущ Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в особі його представника - адвоката Дик Світлани Іванівни до Новокалинівської міської ради Самбірського району Львівської області (далі Новокалинівська міськрада) про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

18 серпня 2022 року ОСОБА_1 в особі його представника - адвоката Дик С.І. звернувся до суду з позовом до Новокалинівської міськради з вимогами про встановлення факту належності померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЛВ №0185262 від 11 лютого 2008 року, виданого на підставі розпорядження голови Самбірської районної державної адміністрації від 07 травня 1997 року зареєстрованого у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №52, площею 1,27 умовних кадастрових гектарів без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яка розташована в с. Корналовичі Самбірського району Львівської області, та визнання за ним права на вказану земельну частку (пай) площею в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 .. Позивач, вважаючи себе єдиним спадкоємцем за законом, 16 червня 2022 року звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його ОСОБА_2 , проте нотаріус відмовив йому у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з посиланням на те, що у поданих ним документах наявні розбіжності в написанні імені та по-батькові спадкодавця.

Пред`явлена позовна заява ухвалою суду від 23 серпня 2022 року була залишена без руху, оскільки позивачем порушені вимоги, передбачені стст.175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Так, судом було вказано, що позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пп.3,5 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Відповідно до пп.2,9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, відповідно.

Крім того, згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Позивачем ОСОБА_1 зазначена ціна позову в розмірі 3556 грн. 00 коп., яка вочевидь не відповідає реальній вартості спірного майна на час звернення з відповідним позовом до суду.

До того ж, суд зауважував, що у відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної» №20 від 22 грудня 1995 року, вартість спірного майна визначається за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

При цьому, будь-яких доказів на підтвердження дійсної вартості спірної земельної ділянки на час звернення із позовом до суду позивачем взагалі не надано та судовий збір у визначеному Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (із змінами та доповненнями) (далі Закон) розмірі, виходячи із дійсної вартості спірного майна, не сплачено.

Також, позивач в заяві зазначив, що державним нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 з посиланням на те, що наявні розбіжності в написанні імені та по-батькові спадкодавця.

Разом з тим, позовна заява та додані до неї документи не містять доказів неможливості реалізації позивачем своїх спадкових прав на майно в позасудовому порядку безпосередньо через органи нотаріату.

При цьому, судом було роз`яснено, що главою 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, передбачені обставини, при наявності яких нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії. На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно із п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року (далі Постанова), свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п.24 Постанови повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Відповідно до ст.49 Закону України «Про нотаріат» на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову, що також узгоджується з положенням п.24 Постанови.

Суд зауважував, що позивач, ставлячи питання про визнання за ним у судовому порядку права на майно у порядку спадкування, має вказати на правові підстави такого звернення саме до суду з подібною вимогою, - має надати до суду відомості про об`єктивну неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вказане майно та надати письмову відмову (постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії) нотаріуса у видачі такого свідоцтва із вказівкою на підстави такої відмови.

Тобто, передумовою звернення в суд із позовною заявою про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є наявність відмови нотаріуса в оформленні спадщини.

Разом з тим, такої передбаченої законом відмови у вчиненні нотаріальної дії матеріали позовної заяви не містять.

Крім того, позивач зазначив, що він та померла ОСОБА_2 є внуком і бабою відповідно, проте не додав до позову жодних доказів щодо підтвердження родинних зв`язків між ними.

Також суд звертав увагу позивача на те, що відповідачами у таких справах є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Разом з тим, позивач ОСОБА_1 не підтвердив належними доказами ту обставину, що він є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 ..

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального закону.

За таких обставин, суд пропонував позивачу усунути недоліки позовної заяви, а саме, уточнити обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують їх, або вказати підтверджені належними доказами причини неможливості надати такі документи, обґрунтовано визначитись із позовними вимогами, визначитися зі складом учасників справи, уточнити та обґрунтувати зміст позовних вимог, а також надати докази дійсної вартості спірного майна на час звернення з позовом до суду та документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому Законом розмірі.

При цьому, позивачу для усунення недоліків позовної заяви судом був встановлений строк в межах 5 днів з дня отримання позивачем ухвали. Ухвала суду отримана представником позивача ОСОБА_3 14 грудня 2022 року, що підтверджується її особистою розпискою. У визначений судом строк зазначені недоліки позивачем та його представником усунені не були. Заяв про надання додаткового строку для усунення визначених судом недоліків від позивача чи його представника не надходило.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі його представника - адвоката Дик Світлани Іванівни до Новокалинівської міської ради Самбірського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом, - вважати неподаною і повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право

на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.М. Кущ