ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6945/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" листопада 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , розірвання шлюбу та визнання квартири особистою приватною власністю, -

ВСТАНОВИВ:

01.11.2022 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , розірвання шлюбу та визнання квартири особистою приватною власністю.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.11.2022 визначено головуючого суддю Мицик Ю.С.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача відповідачем, є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Звертаючись до суду з вимогою про визнання квартири АДРЕСА_1 особистою власністю ОСОБА_1 , позивач не надає доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та не заявляє клопотання в порядку ст. 84 ЦПК України, про витребування вказаних відомостей, якщо у неї виникають труднощі в отриманні вказаного доказу.

Так, відповідно до положень п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Позивач звертається до суду з двома вимогами: розірвати шлюб між сторонами, яка є немайновою та про визнання майна особистою власністю, яка є майновою вимогою.

Позивачем визначена ціна позову спірної квартири 210 238, 20 грн.

Визначена відповідачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, оскільки ціна квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка є предметом позову, за даними популярних інтернет ресурсів, як ЛУН.ua станом на 2022 рік становить не менше 2 000 000 грн.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

За приписами абз. 3 п. 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17.05.2018 № 658, строк дії звіту про оцінку не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, що зазначається в такому звіті.

Тягар доказування вартості майна несе позивач. Позивачем не надано доказів проведення належної оцінки майна та не вказано ціну позову, яка б відповідала дійсній вартості майна, яке є предметом спору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір» та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12405,00 грн.). А згідно з п. 2 цієї частини за подання до суду позовної заяви позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.).

До матеріалів позовної заяви додано документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогу майнового характеру, що становить 2102,39 грн. 00 коп., тобто судовий збір сплачено не в повному обсязі.

За приписами ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відтак, з метою усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду докази, що обгрунтовують вимоги позову, про визнання спірної квартири особистою власністю, визначити дійсну ціну позову, станом на час подання позовної заяви, та надати суду докази вартості спірної квартири, яку позивач просить визнати її особистою власністю. Крім того, позивачу слід доплатити судовий збір в розмірі, який попередньо визначений судом в сумі 10302, 60 грн. за реквізитами, що містяться на сайті Дарницького районного суду м. Києва.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 175,177, 185,258-260 ЦПК України, ст.5 Закону України «Про судовий збір», суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , розірвання шлюбу та визнання квартири особистою приватною власністю, залишити без руху, запропонувавши позивачу в п`ятиденний строк з дня отримання ухвали усунути ці недоліки.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.С. Мицик