Житомирський апеляційний суд
Справа №296/5855/22 Головуючий у 1-й інст. Шкиря В.М.
Категорія 44 Доповідач Талько О. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2022 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді: Талько О.Б.,

суддів: Шевчук А.М., Коломієць О.С.,

за участю секретаря Кравчук Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу № 296/5855/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист конституційних прав та відшкодування моральної шкоди, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 15 вересня 2022 року, постановлену під головуванням судді Шкирі В.М.,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому зазначила, що під час розгляду її позовної заяви у цивільній справі №295/18842/19 відповідач при видачі довіреності на представництво його інтересів в суді вчинив недійсний правочин. Окрім того, поданий ним відзив на позов, а також відзив на апеляційну скаргу не відповідають вимогам законодавства.

Також вважає, що аналогічні порушення були допущені й під час розгляду цивільних справ №296/11237/20 та №296/5801/21.

ОСОБА_1 вказує, що такі дії призвели до порушення її конституційних прав та спричинили їй моральну шкоду.

Враховуючи вищезазначене, позивачка просила стягнути із ОСОБА_2 153000 грн. на відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира від 15 вересня 2022 року відмовлено у відкритті провадження у справі.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зокрема, зазначає, що суд протиправно обмежив її у доступі до правосуддя, адже вона з метою захисту своїх конституційних прав звернулася до суду з позовом про відшкодування моральної шкоди.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Частинами 1 та 2 статті 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визнати у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до статей 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист в суді свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства, зокрема, шляхом відшкодування моральної шкоди.

Згідно з положеннями п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

У позовній заяві ОСОБА_1 вказала, що підставою для відшкодування моральної шкоди є, як вона вважає, порушення відповідачем вимог законодавства при видачі довіреностей на представництво інтересів в суді, подачі відзивів на її позови та апеляційну скаргу, які були подані у інших цивільних справах.

Вказана обставина свідчить про те, що у даній справі між ОСОБА_1 та відповідачем цивільно-правові відносини не виникли, оскільки ОСОБА_1 вважає, що довіреності та відзиви подані з порушенням вимог законодавства.

ЦПК України чітко врегульоване питання представництва й при розгляді справи суд зобов`язаний належним чином перевірити повноваження представника сторони чи третьої особи.

Нормами цивільно-процесуального законодавства передбачене право учасників справи при розгляді справи подавати заяви, клопотання і заперечення, викладати свої вимоги, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань.

Отже, чинне процесуальне законодавство покладає на суд обов`язок перевірити повноваження представника відповідної сторони та надає можливість позивачеві у разі незгоди з доводами, які викладені у відзиві, а також у разі недотримання відповідачем порядку подання відзиву, повною мірою реалізувати своє право на подання відповіді на відзив, а також висловлювати свої думки, міркування, аргументовані заперечення з приводу процесуальних питань.

При цьому, законність процесуальних дій учасника справи не може перевірятися за межами передбаченого законом порядку.

Незгода позивача з процесуальними діями іншого учасника справи при розгляді судом його позовних вимог не може відбуватися шляхом ініціювання нового судового процесу.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово наголошував на тому, що приписи пункту 1 частини 1 статті 186 ЦПК України « заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» стосуються як позовів, які не можуть розглядатися за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які взагалі не можуть розглядатися судами.

Таким чином, суд прийшов до обгрунтованого висновку про те, що вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 не мають цивільно-правового характеру, й, відповідно, не підлягають судовому розгляду.

За таких обставин, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 15 вересня 2022 року ,- без змін.

Керуючись ст. ст. 259,268,367,374,375,381-384 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу судді Корольовського районного суду м. Житомира від 15 вересня 2022 року, - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді: