Справа № 444/2625/22
Провадження № 2/444/917/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повне)

13 грудня 2022 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Олещук М. М.

секретар судового засідання Мачіха Г.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області, третьої особи: Рава-Руської державної нотаріальної контори Львівської області, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області, третьої особи: Рава-Руської державної нотаріальної контори Львівської області, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом 3 (трьох) місяців із дня набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги мотивує тим, що його матір ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Довідкою № 805 встановлено те, що ОСОБА_2 до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що він є єдиним сином померлої ОСОБА_2

ОСОБА_2 була одружена з ОСОБА_3 , що підтверджується довідкою РАЦС.

ІНФОРМАЦІЯ_2 його батько ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

За час свого життя його мати ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, дочці ОСОБА_4 .

Позивач зазначає, що ОСОБА_5 від своїх спадкових прав по заповіту та по закону відмовилась, мотивуючи тим, що вона проживає у м. Львів, а майно, що знаходиться в с. Помлинів її не цікавить. Інших спадкоємців, передбачених цивільним законодавством України, немає.

Позивач зазначає, що він не проживав та не був зареєстрований на час смерті з матір`ю, що підтверджується довідкою № 806. Він звернувся в Рава Руську ДНК Львівської області із заявою про прийняття спадщини по закону після смерті матері ОСОБА_2 . Проте державним нотаріусом Рава Руської ДНК Львівської області було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку.

Позивач додатково зазначає, що згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру, відомості про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 відсутні, отже спадкова справа не заводилась.

Окрім того, позивач вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не проживав та не був зареєстрований з матір`ю до дня її смерті, йому було відомо, що матір ОСОБА_2 заповіла все своє майно сестрі. Про те, що сестра не прийняла спадщину після смерті матері йому не було відомо.

У зв`язку з наведеним, позивач просить його позов задоволити та постановити рішення, яким продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 07.11.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче судове засідання призначено на 13.12.2022 року о 10 год. 00 хв.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак, подав на адресу суду письмову заяву, у якій просить справу розглядати у його відсутності. Зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить такі задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення у справі.

Представник відповідача - Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області, в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого Рава-Руська міська рада була повідомлена належним чином, однак із Рава-Руської міської ради на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі їх представника. В клопотанні відповідач зазначив, що позовні вимоги визнає. У вирішенні даної справи повністю покладається на думку суду.

Представник третьої особи - Рава-Руської державної нотаріальної контори в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого нотаріальна контора була повідомлена належним чином, однак із Рава-Руської державної нотаріальної контори на адресу суду надійшов лист про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори. Також в листі зазначено, що нотаріальна контора у вирішенні даної справи повністю покладається на рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Так як відповідач не заперечує проти позовних вимог, фактично визнав їх, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Зважаючи на подані учасниками справи заяви про розгляд справи у їх відсутності, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, представника відповідача, представника третьої особи, які не з`явилися в підготовче судове засідання, та були належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого.

Оскільки учасники справи в підготовче судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у селі Липник, Жовківського району, Львівської області, що підтверджується викладеним у паспорті громадянина України серії НОМЕР_2 , який виданий Жовківським РВ УМВС України у Львівській області 01.08.1997 року. Зареєстрований за адресою с.Помлинів, 119 від 13.10.1983 року (арк. спр. 4-6).

З копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 , яке видане 15.12.1966 року, встановлено, що його батьком є ОСОБА_3 , матір`ю - ОСОБА_2 (арк. спр. 10).

Те, що батьки позивача, ОСОБА_1 та ОСОБА_6 перебували у зареєстрованому шлюбі підтверджується викладеним у довідці №69/03-49 від 12.02.2008 р. (арк. спр. 9).

Батько позивача, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_4 , яке видане Липницькою сільською радою Жовківського району Львівської області 01.10.1996 року (арк. спр. 8).

Мати позивача, ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , яке видане Виконавчим комітетом Липницької сільської ради Жовківського району 13.10.2016 року (арк. спр. 7).

З копії довідки № 805, яка видана виконавчим комітетом Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області 14.09.2022 року, встановлено, що гр. ОСОБА_2 , тобто мати позивача, до дня смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована і проживала в АДРЕСА_1 (арк. спр. 14).

З копії довідки № 806, яка видана виконавчим комітетом Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області 14.09.2022 року, встановлено, що гр. ОСОБА_1 , не проживав та не був зареєстрований разом із ОСОБА_2 , до дня її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 та не вели спільне господарство (арк. спр. 14).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №70157262 виданої 27.09.2022 року, 21.09.2012 року ОСОБА_2 складено заповіт, який зареєстрований в реєстрі за №114 та є чинним (арк.спр.13).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №70157248 виданої 27.09.2022 року, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , інформація про спадкові справи відсутня (арк.спр.12).

З копії заяви ОСОБА_7 складеної 26.09.2022 року в Рава-Руській міській раді Львівського району Львівської області встановлено, що ОСОБА_7 , цією заявою повідомляє, що їй відомо про те, що вона являється спадкоємцем до майна її матері ОСОБА_2 , яка постійно проживала в с.Помлинів Жовківського району Львівської області і померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зміст заповіту посвідченого 21.09.2012 року за реєстровим №114 ОСОБА_8 , секретарем Липницької сільської ради Жовківського району Львівської області, їй відомо. На оформлення спадкових прав на належну їй заповітом та законом частку спадкового майна вона не претендує (арк. спр. 15).

З матеріалів справи встановлено, що рідна сестра позивача ОСОБА_7 не подала заяви нотаріусу в шестимісячний строк після відкриття спадщини, тобто після смерті матері ОСОБА_2 , однак подала заяву, у якій зазначила, що відмовляється від належної їй частки спадкового майна за заповітом та за законом (арк. спр.15).

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Ч. 2 ст. 1223 ЦК України встановлено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

А відтак, спадкування після смерті ОСОБА_2 відбувається за законом.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкоємця, у тому числі зачаті за життя спадкоємця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

А тому позивач, як син ОСОБА_2 є спадкоємцем першої черги за законом після її смерті.

Інших спадкоємців першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 з матеріалів справи не встановлено. Так її чоловік, а батько позивача, помер ще до її смерті. Донька ОСОБА_7 від спадкування за законом та заповітом належної їй частки відмовилась.

Як встановлено із позовної заяви, позивач ОСОБА_1 як спадкоємець за законом звернувся до Рава-Руської державної нотаріальної контори Львівської області щодо спадкування майна після смерті матері, ОСОБА_2 , та державним нотаріусом роз`яснено, що він пропустив строк для прийняття спадщини.

Так, згідно з листом Рава-Руської державної нотаріальної контори Львівської області №292/01-16 від 27.09.2022 року, Рава-Руська державна нотаріальна контора Львівської області відмовила гр. ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки спадкоємцем пропущено строк для прийняття спадщини. Додатково повідомлено, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Рава-Руській державній нотаріальній конторі Львівської області спадкова справа не заводилася (арк.спр.11).

Ч. 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яким є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що передбачено ч. 2 ст. 1220 ЦК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Як наслідок, зважаючи на те, що позивач не був зареєстрований та не проживав з матір`ю на день її смерті, після смерті матері йому необхідно було звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, однак він цього не зробив так як не знав що сестра відмовилась від спадкування за заповітом та по закону належного матері майна.

Ч. 1 ст. 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Водночас відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах: від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до обставин викладених у позовній заяві, причиною пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 є те, що позивач вважав, що спадщину після смерті матері, ОСОБА_2 , прийняла його сестра, ОСОБА_7 , однак лише літом 2022 року він дізнався, що його сестра не зверталася за прийняттям спадщини, подала заяву нотаріусу про те, що визнає, що пропустила строк для прийняття спадщини, за визначенням додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в суд звертатися не буде.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Також суд враховує, що крім позивача інших спадкоємців за законом першої черги, а також спадкоємців за законом інших черг, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 не встановлено, а тому, у разі неприйняття спадщини позивачем, така може бути визнана відумерлою.

Встановлені судом обставини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є поважними, а тому позовні вимоги належить задовольнити.

Зібрані в справі докази оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача.

Керуючись ст.ст. 4, 6, 7, 12, 76, 77, 81, 200, 258-259, 263, 264, 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий трьохмісячний строк достатній для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 з дня вступу рішення в законну силу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 23.12.2022 року.

Суддя: Олещук М. М.