У Х В А Л А

30.11.2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді - Бедьо В.І.

за участю секретаря судового засідання Пазяк С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.08.2022 року по цивільній справі №308/2142/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду в про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.08.2022 року по цивільній справі №308/2142/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Заяву мотивує тим, що суд, приймаючи рішення про проведення заочного розгляду справи за його відсутності виходив з того, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату розгляду справи. Заявник стверджує, що не був у передбачений законом спосіб повідомлений про судовий розгляд, повістку не отримував, так як був мобілізований до лав Збройних Сил України, а тому не мав можливості надати суду докази на спростування позовних вимог.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 17.11.2022 року прийнято заяву про перегляд заочного рішення до розгляду.

В судове засідання заявник не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без його участі, просить рішення скасувати та призначити справу до розгляду.

Позивач та її представник подали до суду заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без їх участі.

Вивчивши зміст заяви про перегляд рішення суду, матеріали справи, оцінивши наявні в них докази, дійшов наступного висновку.

Згідно із ч.ч. 1,2 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання її копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст. 232 ЦПК України, яка діяла на час прийняття рішення, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 в передбаченому законом порядку викликався в судове засідання, і судом за адресою відповідача, зазначеною позивачем, а також за зареєстрованим місцем проживання відповідача направлялися судові повістки, які були повернуті на адресу суду з позначкою «за закінченням терміну зберігання».

Також суд вважає за необхідне звернути увагу заявника на ту обставину, що категорія справ про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням відноситься до тих, що розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження, строк розгляду яких відповідно до ст. 275 ЦПК не більше шістдесяти днів з дня відкриття.

За таких обставин неявка відповідача в судове засідання, та не подання відзиву на позовну заяву не може вважатися такою, що сталася з поважних причин.

Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно до ст.288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з`ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судоми заочних рішень, зазначаючи, що зв`язку з практикою скасування заочного рішення без з`ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним.

А тому, Верховний Суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, у заяві про перегляд заочного рішення заявником не наведено та не надано суду будь-яких доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник. Не повідомлено про наявність обставин, які мали б істотне значення для вирішення справи, та не надано доказів на їх підтвердження і в судовому засіданні.

А тому з огляду на вищенаведене, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку не має.

При цьому суд роз`яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 287, 288, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.08.2022 року по цивільній справі №308/2142/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайоннного суду В.І. Бедьо