"19" грудня 2022 р. Справа № 363/3892/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

19 грудня 2022 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

18 листопада 2022 року до Вишгородського районного суду Київської області через систему «Електронний суд» представник позивача адвокат Курібло В.В. надіслав у електронному вигляді вказану позовну заяву, у якій позивач просить розірвати шлюб, укладений між нею і відповідачем, та який було зареєстровано 19 червня 2019 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис №542.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Крім цього, відповідно до частини шостої статті 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Враховуючи зазначену у позовні заяві адресу відповідача: АДРЕСА_1 , 18 листопада 2022 року судом здійснено запит до Головного управління ДМС в Одеській області.

29 листопада 2022 року до суду з Головного управління ДМС в Одеській області надійшла відповідь, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 по

м. Одеса та Одеській області зареєстрованим не значиться.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 29 листопада

2022 року витребувано від Державної міграційної служби України інформацію, яка міститься в Єдиному державному демографічному реєстрі щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

15 грудня 2022 року до суду надійшла відповідь з Державної міграційної служби України, що за наявними даними ДМС, інформацію про місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не встановлено.

15 грудня 2022 року до суду через систему «Електронний суд» (зареєстровано судом 16 грудня 2022 року) від представника позивача надійшла заява, у якій зазначено, що місце проживання відповідача, яке ним повідомлено позивачу є: АДРЕСА_1 . Оскільки м. Одеса перебуває у зоні постійних ракетних атак армії рф, подання позову до м. Одеси та виїзд до місця проживання відповідача, створює загрозу життю та здоров`ю позивача у разі виклику до суду, а тому позовну заяву про розірвання шлюбу подано на підставі статті 28 ЦПК України. Також представник позивача, посилаючись на положення частини дев`ятої статті 28 ЦПК України, зазначає, що згідно відомостей наявних у позивача, останнім відомим місцем роботи відповідача є Державна митна служба України, а саме: митий пост «Бориспіль» (вул. Бориспільська-7, міжнародний аеропорт «Бориспіль», с. Гора, Бориспільського району Київської області).

Перевіривши матеріалами позовної заяви, з урахуванням отриманої судом інформації у порядку частини шостої статті 187 ЦПК України, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Так, статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 цього Кодексу документи, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (частина п`ята статті 177 ЦПК України).

Згідно частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до частини другої статті 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Згідно із частиною дев`ятою статті 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Тобто, правило загальної підсудності (стаття 27 ЦПК України за місцем знаходження відповідача) діє у всіх випадках, коли закон не обумовлює інше стосовно конкретного виду справ, а згідно із частиною шістнадцятою статті 28 ЦПК України позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Так, звертаючись до Вишгородського районного суду Київської області, позивач зазначає, що за відомою їй адресою проживання відповідача у м. Одеса мають місце постійні ракетні обстріли, що загрожує життю та здоров`ю позивача у разі виїзду за викликом до суду у м. Одеса. Інших підстав для звернення до Вишгородського районного суду Київської області не зазначено та як встановлено судом, відповідач у справі не значить зареєстрованим у м. Одеса та за даними ДМС.

Слід зазначити, що воєнний стан в Україні введено на всій території у зв`язку із російською військовою агресією проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, востаннє Закон України від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ затверджено Указ Президента України від 7 листопада 2022 року № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» до 19 лютого 2023 року.

Запровадження воєнного стану, періодичні та хаотичні ракетні обстріли по усій території України не можуть бути підставами, відповідно до частини другої статті 28 ЦПК України, для визначення підсудності справи про розірвання шлюбу саме Вишгородському районному суду Київської області та знаходиться у прямому причинному зв`язку з такими обставинами.

Посилання представника позивача на положення частини дев`ятої статті 28 ЦПК України, судом не беруться до уваги, оскільки до позовної заяви та до заяви від 15 грудня 2022 року, яка надійшла до суду через систему «Електронний суд», не додано доказів того, що відповідач працює саме у Державній митній службі України, митий пост «Бориспіль» (вул. Бориспільська-7, міжнародний аеропорт «Бориспіль», с. Гора, Бориспільського району Київської області).

Вказані вище обставини перешкоджають суду визначити підсудність справи про розірвання шлюбу та перешкоджають в майбутньому ухваленню рішення, яке б відповідало чинному законодавству.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 р. № 3477-IV, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у пункті 1 статті 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім цього суд зазначає, що статтею 376 ЦПК України передбачені підстави для скасування судового рішення повністю або частково, пунктом 1 частини третьої вказаної статті передбачено, що порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу розглянуто неповноважним складом суду.

Відповідно до частини першої та другої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, які є імперативними нормами закону та мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення позовної заяви.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву

ОСОБА_1 без руху та надати позивачу та/або її представнику строк для усунення недоліків, зазначених у цій ухвалі, шляхом надання до суду обґрунтування та доказів звернення, у порядку встановленому частиною другою статті 28 ЦПК України, саме до Вишгородського районного суду Київської області, або встановити та надати докази про наявність підстав, передбачених частиною дев`ятою статті 28 ЦПК України, для надсилання справи за підсудність до належного суду.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху та надати позивачу (представнику позивача) строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу (представнику позивача), що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач