Справа № 489/5462/21
Провадження №2/489/120/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2022 м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого судді Рум`янцевої Н.О.,

із секретарем судових засідань Назаровою С.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є двоюрідним братом ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Мотивує свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Михайло-Ларине Вітовського району Миколаївської області помер його двоюрідний брат ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина на нерухоме майно квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначена квартира належала спадкодавцеві на підставі договору купівлі-продажу від 11.04.1997 року, укладеного на Південній товарній біржі за реєстровим № 6462, та право власності на неї зареєстроване у КП «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації» 16.04.1997 року за реєстровим № 17804. Позивач прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 шляхом подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини. В жовтні 2020 року нотаріусом відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , оскільки відсутні документи, що підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем, а також договір купівлі-продажу вищевказаної квартири, який був укладений на товарній біржі, не був посвідчений нотаріально.

Від представника відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити в задоволенні позову повністю та зазначає, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її рідним братом. Йому належала на праві власності квартира АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі продажу від 11.04.1997, зареєстрованого на Південній товарній біржі за реєстровим № 6462. Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема на вказану квартиру. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їхня мати ОСОБА_4 , яка є спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 , проте не встигла подати заяву про прийняття спадщини та оформити спадкові права, оскільки померла. 18 грудня 2019 року вона, як єдиний спадкоємець першої черги після смерті ОСОБА_4 та як єдиний спадкоємець другої черги після смерті ОСОБА_3 , звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинської К.Т. із заявами про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері та брата. З наданих нею документів приватному нотаріусу, вбачалося, що спадкодавці ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на час відкриття спадщини були зареєстровані та проживали за різними адресами. Також, приватний нотаріус Ягужинська К.Т. в усній формі повідомила про те, що ОСОБА_4 померла через два дні після смерті ОСОБА_3 , то вона прийняла спадщину відповідно до ст. 1276 ЦК України (спадкова трансмісія). 15 травня 2020 року, перед закінченням шестимісячного строку на прийняття спадщини, звернулася до приватного нотаріуса Ягужинської К.Т., щоб з`ясувати, чи всі документи, необхідні для оформлення спадщини після смерті брата та матері, надані нею, та коли їй необхідно з`явитися до неї з поданням заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину. В липні 2020 року, при її черговому зверненні до приватного нотаріуса Ягужинської К.Т. з приводу оформлення свідоцтва про право на спадщину після смерті брата, нотаріус повідомила про те, що не може видати їй свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 до витребування у приватного нотаріуса Валієвої В.В. спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 . Проте, приватний нотаріус Ягужинська К.Т. постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії їй не надала. 18 серпня 2020 року вона звернулася до приватного нотаріуса Валієвої В.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Проте, 13 серпня 2020 року приватний нотаріус Ягужинська К.Т. надала їй постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій зазначила, що право власності на спірну квартиру зареєстровано за ОСОБА_1 на підставі Договору № 6494 купівлі продажу нерухомого майна від 14.04.1997, зареєстрованого в ММБТІ 25.11.2020, у зв`язку з чим існує спір про право, та не входить до компетенції нотаріуса. ОСОБА_1 , який є двоюрідним братом її та померлого ОСОБА_3 , ніколи не був власником спірної квартири, проте намагався в судовому порядку визнати Договір купівлі продажу спірної квартири, дійсним.

Ухвалою суду від 06.11.2020, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого судового засідання в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 09.02.2021 витребувано докази, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 25 травня 2021 року залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 29.09.2021, замінено відповідача ММР на ОСОБА_2 та відкладено підготовче судове засідання.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Від представниці відповідачки надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності відповідачки та її представниці, позицію щодо позову викладено у відзиві на позовну заяву.

При вирішенні питання щодо можливості проведення судового розгляду цивільної справи за відсутністю сторін, суд керується тим, що сторони скористались процесуальними правами на подання заяв по суті справи, клопотань про проведення експертизи, витребування доказів, тощо. Також бере до уваги відсутність ухвали про визнання явки сторін обов`язковою, тривалість розгляду, належність повідомлення сторін та учасників справи, необхідність дослідження додаткових доказів, окрім тих, що наявні в матеріалах цивільної справи, допиту свідків, тощо.

Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Михайло-Ларине Вітовського району Миколаївської області помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина на нерухоме майно квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначена квартира належала спадкодавцеві ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 11.04.1997 року, укладеного на Південній товарній біржі за реєстровим № 6462.

Згідно з повідомленням комунального підприємства «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації», згідно паперових носіїв інвентаризаційної справи, станом на 28.12.2012 право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі Договору купівлі продажу за № 6462 від 11.04.1997, посвідченого Південною товарною біржею та зареєстрованого в ММБТІ 20.04.2017 за № 17804.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

Згідно довідки Михайло-Ларинської сільської ради Вітовського району Миколаївської області від 18.12.2019 за вих. № 1667, ОСОБА_2 здійснила поховання свого брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач в своєму позові зазначає, що є єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 та заявою від 18.05.2020 року він звернувся до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Валієвої В.В. із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його двоюрідного брата ОСОБА_3 .

Постановою приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Валієвої В.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.10.2020 за вих. № 114/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки відсутні документи, які підтверджують факт родинних відносин між матір`ю спадкодавця та між позивачем та спадкодавцем, а також договір купівлі продажу вказаної квартири не був посвідчений нотаріально.

28 серпня 2020 року ОСОБА_2 звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Валієвої В.В. із заявою, якою просила не видавати ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи №22/2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Судом встановлено, що іншим спадкоємцем другої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є його рідна сестра ОСОБА_2 , до якої перейшло право на прийняття спадщини після ОСОБА_3 після смерті матері ОСОБА_4 , яка є спадкоємцем першої черги за законом після ОСОБА_3 , однак померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , не встигнувши прийняти спадщину після смерті останнього (спадкова трансмісія).

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є рідною донькою ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .

Із свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 , вбачається, що ОСОБА_6 зареєструвала шлюб 24.10.1986 та змінила прізвище на « ОСОБА_2 ».

18 грудня 2019 року ОСОБА_2 звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинської К.Т. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26 серпня 2020 року приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинською К.Т видано ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на земельну ділянку, прощею 7,9882 га, що розташована за адресою: Кіровоградська область, Устинівський район, Устинівська селищна рада.

Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи № 133/2019 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Постановою приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинської К.Т. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13 серпня 2020 року за вих. № 190/02-31, ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки до майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі заяви особи, яка не є спадкоємцем першої черги, приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Валієвою В.В. заведено спадкову справу, а тому існує спір про право власності на спадкове майно і вирішення такого спору виходить за рамки компетенції нотаріуса.

Рішенням Ленінського районного суду міста Миколаєва від 02.11.2021 року по цивільній справі № 489/5656/20 визначено ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Михайло-Ларине Вітовського району Миколаївської області, строком три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Постановою Миколаївського апеляційного суду від 18.01.2022, рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 02 листопада 2021 року залишено без змін.

Верховний суд своєю ухвалою від 07.04.2022 залишив касаційну скаргу без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

Станом на час розгляду дійсної справи ОСОБА_2 подала приватному нотаріусу Валієвій В.В. заяву про прийняття спадщини.

У відповідності до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України, визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Статтею 319 ЦПК України визначено, що у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Позивач зазначає, що встановлення факту родинних відносин має для нього юридичне значення, а саме намір прийняти спадщину після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно з ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

За положеннями ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 та 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно зі ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Позивач зазначає, що є єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 , однак судом встановлено, що спадкоємцем за законом другої черги після смерті ОСОБА_3 є його рідна сестра ОСОБА_2 .. При цьому позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом п`ятої черги та відповідно до положень ст. 1258 ЦК України одержує право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 лише у разі відсутності спадкоємців попередньої черги.

Оскільки судом встановлено, що спадкоємець другої черги за законом ОСОБА_2 прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , то в даному випадку позивач ОСОБА_1 не одержує право на спадкування за законом після смерті останнього.

При цьому, відповідно до положень ст. 1296 ЦК України відсутність у ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину на час розгляду справи не позбавляє її права на спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Також відповідно до п. 1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» «при розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не було одержано свідоцтво про право на спадщину (ст. 1297 ЦК) або не здійснено державну реєстрацію права на спадщину (ст. 1299 ЦК), слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття "виникнення права на спадщину" та "виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини", і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК)».

Таким чином, обставини справи свідчать про те, що встановлення судом факту родинних відносин між позивачем та спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не матиме юридичного значення для ОСОБА_1 з метою оформлення його спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 та прийняття спадщини після нього, оскільки ОСОБА_1 є спадкоємцем п`ятої черги за законом, натомість спадкоємцем другої черги за законом, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , є його сестра ОСОБА_2 , яка належним чином прийняла спадщину, подавши нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

При цьому відсутність у ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після смерті ОСОБА_3 не впливає на факт прийняття нею спадщини.

У зв`язку з викладеним, відсутні підстави для задоволення вимог про встановлення факту родинних відносин між спадкодавцем ОСОБА_3 та спадкоємцем ОСОБА_1 , оскільки встановлення вказаного факту не породжуватиме юридичних наслідків для позивача.

Також відсутні підстави для задоволення вимог про визнання за позивачем права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки, як встановлено судом, спадкоємцем другої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , який прийняв спадщину, до складу якої входить і зазначена квартира, є ОСОБА_2 . Тому відсутні підстави для визнання за позивачем права власності в порядку спадкування на майно, право на спадкування якого належить іншому спадкоємцеві.

Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає.

Оскільки позов задоволенню не підлягає, тому відповідно до приписів статті 141 ЦПК України понесені позивачем витрати сплаті судового збору розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 259, 263-265, 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом - відмовити.

Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua або за веб-адресою Судової влади України: https://court.gov.ua/fair/.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Повний текст судового рішення складено «22» грудня 2022 року.

Суддя Н.О. Рум`янцева