ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2022 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

з участю секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастів Київської області цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

31.03.2022 позивач АТ «Райффайзен Банк» через свого представника звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Банку заборгованості в розмірі 85 949,54 грн та витрати по сплаті судового збору в сумі 2481 грн. В обґрунтування позовних вимог представником позивача зазначено, що 02 жовтня 2019 року між Акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого за всіма правами та обов`язками є Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» та ОСОБА_1 було укладено Договір про відкриття Поточного рахунку та надання Кредиту «Кредит готівкою» № 014/380805/82/671538 від 02.10.2019, згідно умов якого Банк зобов`язується надати Позичальнику кредит в сумі 69 653 грн 95 коп строком до 02.10.2025 під фіксовану процентну ставку 49,90% річних, а Позичальник, у свою чергу, зобов`язався належним чином використати та повернути Банку суму отриманого кредиту, а також сплатити проценти за користування кредитом, комісії згідно умов договору та тарифів кредитора, та виконати всі інші зобов`язання в порядку та строки, визначені Договором. Проте, всупереч вимогам Договору, Позичальник не виконує взяті на себе зобов`язання, у зв`язку з чим станом на 01.12.2021 заборгованість становить 85 949,54 грн.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 06.05.2022 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

В судове засідання представник позивача не з`явився, на електронну адресу суду направив заяву про розгляд справи без участі представника, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся вчасно та належним чином, до канцелярії суду подав письмову заяву про розгляд справи в його відсутності, позов визнав.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Положеннями ст. 13 ЦПК України, передбачено що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Під час розгляду справи судом встановлено, що 02 жовтня 2019 року ОСОБА_1 підписав заяву Анкету та Паспорт споживчого кредиту з АТ «Райффайзен Банк Аваль» про відкриття поточного рахунку та надання Кредиту «Кредит готівкою» № 014/380805/82/671538 згідно умов якого Банк зобов`язується надати Позичальнику кредит в сумі 69 653 грн 95 коп строком до 02.10.2025 під фіксовану процентну ставку 49,90% річних, а Позичальник, у свою чергу, зобов`язався належним чином використати та повернути Банку суму отриманого кредиту, а також сплатити проценти за користування кредитом, комісії згідно умов договору та тарифів кредитора, та виконати всі інші зобов`язання в порядку та строки, визначені Договором.

02.10.2019 ОСОБА_1 підписав заяву-анкету для отримання кредиту «Кредит готівкою», з огляду на який сума кредиту становить 70190,36 грн.

02.10.2019 ОСОБА_1 підписав Паспорт споживчого кредиту за програмою кредитування «Кредит готівкою», в п. 2 якого визначені основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача, в п. 3 інформація щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача.

Також, 02.10.2019 ОСОБА_1 підписав Додаток № 1 до Паспорту споживчого кредиту за програмою кредитування «Кредит готівкою», що є графіком погашення кредитної заборгованості та сплати страхових платежів.

Банк виконав свої зобов`язання, надавши відповідачу кредитні кошти в сумі, строки та на умовах, передбачених умовами кредитного договору.

Відповідно до п. 2.1. Договору проценти сплачуються Клієнтом у визначену Графіком дату у складі Щомісячного ануїтетного платежу, вказаного у Графіку, і розраховуються виходячи із процентної ставки, передбаченої підпунктом 1.2.3 пункту 1.2. Заяви-Договору. Проценти нараховуються щомісячно на фактичний залишок заборгованості за весь строк користування Кредитом, починаючи з дня надання Кредиту (включно) або з наступного за днем надання Кредиту Операційного дня (у разі надання кредиту після закінчення Операційного часу), виходячи з фактичної кількості днів в місяці та році (метод факт-факт).

Згідно ст. 2.2 Договору Клієнт здійснює погашення Кредиту та сплату Процентів щомісячно ануїтентними платежами. Ануїтентний платіж включає в себе погашення частини основної суми Кредиту та Процентів та розраховується за формулою, визначеною підпунктом 3.5.1. пункту 3.5 Статті 3 Розділу 6 Правил.

Отже, з укладенням договору у позичальника виник обов`язок повернути банку кредит та проценти за договором у строки та в розмірах чітко встановлених графіком погашення кредитної заборгованості, у разі прострочення якого кредитор має право достроково стягнути заборгованість за кредитом та процентами (п.1.4. Договору).

Проте, всупереч вимогам п.2.2. Договору, позичальник не виконав взяті на себе договірні зобов`язання, а саме: не здійснював щомісячно ануїтетними платежами погашення кредитної заборгованості згідно графіку погашення кредиту та процентів за кредитом.

АТ «Райффайзен Банк Аваль» направляв відповідачу вимогу за вих. № 114/5-235512 від 11.12.2021 про дострокове виконання боргових зобов`язань за кредитним договором, надавши можливість боржнику добровільно врегулювати заборгованість протягом 30 днів. Однак, дана вимога у визначені банком строки не виконана, заборгованість повернуто так і не було.

Як зазначив позивач, всупереч вимогам Договору позичальник не виконав взяті на себе договірні зобов`язання, у зв`язку з чим, станом на 01.12.2021, заборгованість становить 85 949,54 грн., яка складається з: заборгованість за кредитом у розмірі 70 190,36 грн., в тому числі прострочена заборгованість за кредитом: 2 812,04 грн., заборгованість за відсотками у розмірі 15 759,18 грн., в тому числі прострочена заборгованість за відсотками: 12 976,37 грн.

Згідно ч.1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно ст. 610 ч. 1 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Згідно ст. 611 ч.1 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно ст. 536 ч.1, ч. 2 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, зокрема розрахунку заборгованості за кредитним договором ОСОБА_1 №014/380805/82/671538 від 02.10.2019, розмір загальної заборгованості станом на 01.12.2021 становить 85 949,54 грн., яка складається з: заборгованість за кредитом у розмірі 70 190,36 грн., в тому числі прострочена заборгованість за кредитом: 2 812,04 грн., заборгованість за відсотками у розмірі 15 759,18 грн., в тому числі прострочена заборгованість за відсотками: 12 976,37 грн.

Реальна заборгованість за Кредитним договором, яка виникла внаслідок невиконання умов Договору, на які погодився ОСОБА_1 , становить 85 949,54 грн.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК).

Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 2481 грн.

Керуючись ст. 4,11,12,13,76-81,89,141,265,268 ЦПК України, на підставі 16,22,23,1167,1168,1172,1187,1191,1193 ЦК України ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстр.: АДРЕСА_1 на користь АТ «Райффайзенн Банк», , юридична адреса: м. Київ, вул. Лєскова, 9 заборгованість за Договором про відкриття Поточного рахунку на надання кредиту «Кредит готівкою» № 014/380805/82/671538 від 02.10.2019 в загальному розмірі 85 949 (вісімдесят п`ять тисяч дев`ятсот сорок дев`ять) гривень 54 коп та витрати зі сплати судового збору в розмірі 2481 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М.Ковалевська