Справа № 681/553/22
Рівненський міський суд Рівненської області в складі:
головуючого судді Харечка С.П.,
при секретарі Литвиненко В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -
Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернулося до Рівненського міського суду Рівненської області із позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" та ОСОБА_2 був укладений кредитний договір. Позичальнику були надані грошові кошти, встановлений термін їх повернення. Однак він не виконав покладені на нього зобов`язання, не повернув отримані грошові кошти у визначений договором строк. Через це утворилася заборгованість, яка до цього часу не погашена. ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник помер. У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи - її спадкоємців. В даному випадку спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є відповідач. Тому представник позивача звернувся до суду, просить суд постановити рішення, яким стягнути з відповідача наявну заборгованість та стягнути судові витрати.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, в позовній заяві вказав, що заявлені позовні вимоги підтримують та просить суд їх задовольнити, не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, хоча про час та місце судового розгляду справи, була повідомлена належним чином. Враховуючи, що відповідач про причини неявки суд не повідомила, відзив не подала і позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, суд проводить розгляд справи на підставі ст.280 ЦПК України в заочному порядку, на підставі наявних у справі даних та доказів за згодою позивача.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, та оцінивши докази в їх сукупності суд прийшов до наступних висновків.
Судом встановлено, що 08 січня 2015 року ОСОБА_2 звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву № б/н від 08.01.2015 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 500,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
При укладенні Кредитного договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України.
Згідно цієї статті ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до п. 1 статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Зазначена обставина була підтверджена: анкетою-заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку.
Згідно довідки Полонського РВ ДРАЦСу позичальник ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно із ст. 1218 ЦПК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст. 608, 1218, 1219 ЦК України у зв`язку із смертю боржника припиняються ті зобов`язання, які нерозривно пов`язані з його особою і не можуть бути виконані іншою особою, у той час як у результаті спадкування до спадкоємця переходять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на час відкриття спадщини й не припинилися у наслідок його смерті. Згідно із ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч.3 ст. 1263 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.
Виходячи із вищенаведеного, спадкоємці позичальника мали право подати заяву про прийняття або про відмову від спадщини у строк з 21.10.2018 року по 21.04.2019 року.
В даному випадку спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є відповідач. Вказана обставина підтверджується копіями їх паспортів, де вони разом із позичальником зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .
Таким чином, відповідач прийняла спадщину, до складу якої входять, у тому числі, кредитні зобов`язання позичальника. Спадкування обов`язків відбулося відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України, так як відповідач не відмовилася від спадщини у передбачені цивільним законодавством строки, а саме 6 місяців від дня відкриття спадщини.
Згідно із ч.3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки.
Позичальник свої зобов`язання за договором не виконав.
У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором позичальника станом на дату смерті перед банком за кредитним договором від 08.01.2015 року становить 31 859,20грн., яка складається, за розрахунком банку, з наступного:
- 500,00 грн. заборгованість за тілом кредиту, в тому числі:
- 0,00 грн. - заборгованість за поточним тілом кредиту;
- 500,00 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту;
- 697,12 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками;
- 0,00 грн. - заборгованість за простроченими відсотками;
- 0,00 грн. - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України;
- 30 662,08 грн. нарахована пеня;
- 0,00 грн. нараховано комісії.
Оскільки відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог АТ КБ ПриватБанк у цій частині.
Зазначені висновки суду узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 03 липня 2019 року в справі № 342/180/17.
Пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору.
Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема заборгованість за відсотками та пеню.
Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 08.01.2015 року, посилався на Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», «Універсальна Contract», «Універсальна Gold» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в Приватбанку як невід`ємні частини спірного договору, положеннями яких передбачені процентна ставка за користування коштами, та її розмір і порядок нарахування.
При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Витяг з Тарифів та Витяг з Умов розумів позичальник та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг Банку, а також те, що вказані документи на момент отримання ОСОБА_2 кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані Банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування.
Тому відсутні підстави вважати, що АТ КБ «ПРИВАТБАНК» при укладенні договору з ОСОБА_2 дотримав вимог, передбачених частиною другою статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів» про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, які вважав узгодженими банк.
Крім того відповідно до розрахунку наданого АТ КБ «ПРИВАТБАНК», відсотки та пеня за укладеним договором нараховувались банком також і після смерті ОСОБА_2 .
З огляду на зазначене, відсутні правові підстави для стягнення на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованості за простроченими відсотками, оскільки в матеріалах справи відсутні дані щодо прийняття боржником умов і тарифів кредитування, після смерті особи нарахування відсотків за укладеним договором має припинитися, а тому з ОСОБА_1 , підлягає стягненню лише тіло кредиту в розмірі 500,00 грн.
Розподіл судових витрат між сторонами відбувається за правилами статті 141 ЦПК України. Оскільки вимоги позивача задоволено частково на 1,6%, тому на користь АТ КБ «Приватбанк» підлягає до стягнення з відповідача судовий збір в сумі 39,70 грн.
Керуючись ст. ст. 12, 89, 141, 263-265, 280 - 284 ЦПК України, суд,-
Позов Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця - задовол ити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 , на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг б/н від 08.01.2015 року у розмірі 500,00 (п`ятсот) грн. 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» судовий збір в розмірі 39 гривень 70 копійок.
В задоволенні решти заявлених вимог - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто Рівненським міським судом Рівненської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Рівненський міський суд Рівненської області протягом тридцяти днів з дня складення повного заочного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .
Суддя Харечко С.П.