КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Колесник О.М.
Єдиний унікальний номер справи № 753/8508/19
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5908/2022
У Х В А Л А

21 червня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Мережко М.В.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Савченка С.І.,перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Державного підприємства «Сетам» на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 про визнання електронних торгів з продажу квартири недійсними,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із рішенням суду, відповідач ДП «Сетам» подав апеляційну скаргу.

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ДП «Сетам» на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року не може бути відкрито з таких підстав.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 358 ЦПК України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

У своїй апеляційній скарзі ДП «Сетам» заявляє клопотання, у якому просить поновити їй строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що не отримував копії оскаржуваного судового рішення та копії ухвали про відмову у його перегляді. Як на причину пропуску строку посилається також на карантинні обмеження у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19).

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, ДП «Сетам» було відомо про розгляд справи у суді першої інстанції. Зокрема, представник ДП «Сетам» - Конепуд Д.В. 24 лютого 2020 року подавав до суду заяву про перегляд заочного рішення у даній справі (а.с. 140-155) та подавав заяву про отримання копії рішення (а.с. 168-171).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви ДП «Сетам» про перегляд заочного рішення.

Будь-які докази, що представники ДП «Сетам» намагались дізнатись про стан відомого їй судового провадження та отримати копію судового рішення у справі, учасником якої вони є, у матеріалах справи відсутні.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини також зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Апеляційний суд враховує, що, відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Разом з цим, оскаржуване судове рішення було ухвалене 18 листопада 2019 року, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви ДП «Сетам» про перегляд оскаржуваного заочного рішення. Апеляційну скаргу на вказане судове рішення було подано 08 лютого 2021 року, тобто, більше, ніж через рік після постановлення ухвали про відмову у перегляді заочного рішення. При цьому, апелянт був обізнаний про розгляд справи у суді першої інстанції, а докази виникнення обставин непереборної сили, які унеможливили своєчасне звернення до суду із апеляційною скаргою, в матеріалах справи відсутні.

Суд наголошує, що, відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи викладене так керуючись ч. 2 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства «Сетам» на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: