ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6189/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" листопада 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Осіпенко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання - Сердюкової Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дарницького районного суду в міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Масленнікова Тетяна Миколаївна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Масленнікова Т.М. звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в обґрунтування якого зазначила, що з 16 вересня 2017 року вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем, який зареєстрований Дарницьким районним в м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2076. Від шлюбу вони мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя позивачки з відповідачем не склалось з причин взаємного непорозуміння, різних характерів та поглядів на життя, постійних суперечок, відсутності поваги один до одного та почуття любові. Фактично шлюбно-сімейні відносини та ведення спільного домашнього господарства припинені, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, у зв`язку з чим, просить позов задовольнити, а укладений з відповідачем шлюб - розірвати.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, до початку судового засідання від представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Масленнікової Т.М. надійшла заява, згідно з якою остання просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, до початку судового засідання від нього надійшла заява, згідно з якою просив розглянути справу без його участі, строку для примирення не надавати, позов визнав, проти задоволення позову не заперечував і просив його задовольнити.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 16 вересня 2017 року між позивачкою та відповідачем був зареєстрований шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 16 вересня 2017 року серії НОМЕР_1 , актовий запис №2076, виданого Дарницьким районним в м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. Після одруження відповідачка змінила прізвище з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 » (а.с. 13).

Від даного шлюбу подружжя має малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 13 квітня 2018 року серії НОМЕР_2 , виданого Дарницьким районним в м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 5).

На даний час спільне життя позивачки з відповідачем не склалось з причин взаємного непорозуміння, різних характерів та поглядів на життя, постійних суперечок, відсутності поваги один до одного та почуття любові. Фактично шлюбно-сімейні відносини та ведення спільного домашнього господарства припинені, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз чоловіка і жінки, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка і жінки. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Статтею 105 СК України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 СК України.

Дослідивши матеріали справи, приймаючи до уваги, що збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, шлюб існує формально, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Клопотання про зміну прізвище до суду не надходило.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Згідно із п. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

На підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 115 Сімейного Кодексу України, та керуючись ст.ст. 12, 80, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Масленнікова Тетяна Миколаївна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , зареєстрований 16 вересня 2017 року Дарницьким районним в м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2076.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Л.М. Осіпенко