Справа № 305/1892/18
Провадження по справі 2/305/24/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2022. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Вербещука В.А.,

за участю представника відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання забудовником,-

ВСТАНОВИВ:

12.10.2018, ОСОБА_3 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на житловий будинок.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_5 від 16.10.2018 позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на житловий будинок залишено без руху.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_5 від 14.11.2018 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 12.12.2018. Надано відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.

24.01.2019, позивачем ОСОБА_3 подано заяву про уточнення позовних вимог, в якій просить визнати право забудовника ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 на незавершений будівництвом житловий будинок АДРЕСА_1 .

04.02.2019, позивачем ОСОБА_3 подано через канцелярію суду клопотання про призначення судової інженерно-технічної (будівельно-технічної) експертизи.

Ухвалою суду від 25.03.2019 клопотання позивача ОСОБА_3 задоволено. Призначено у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання забудовником судову інженерно-технічну (будівельно-технічну) експертизу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

03.10.2019 (реєстрація канцелярією суду) до суду надійшов висновок експерта № 385/09-19 про проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою суду від 31.10.2019 поновлено провадження у справі. Призначено підготовче засідання на 14:30 годину 02 грудня 2019 року.

У звязку з неявкою сторін, підготовче засідання неоднаразово відкладалося. В тому числі за клопотанням предстваника позивача ОСОБА_6 (7 разів) а.п.5 т.2, а.п.18 т.2, а.п.25 т.2, а.п.38 т.2, а.п.42.т.2, а.п.65 т.2, а.п.74 т.2.

Ухвалою суду від 27.07.2021, підготовче провадження у справі закрито, а справу призначено до судового розгляду по суті на 13 годину 30 хвилин, 10 листопада 2021 року.

У судове засідання, призначене на 15 годину 00 хвилин, дня 22 червня 2022 року позивач ОСОБА_3 та його представник адвокат Моняк Р.В. не з`явилися. Адвокат Моняк Р.В. 20.06.2022 надіслав до суду електронною поштою клопотання (а.п.105-107 т.2) про відкладення розгляду справи, у зв`язку з введенням на території України воєнного стану.

Судом задоволено клопотання представника позивача та відкладено розгляд справи на 10 годину 00 хвилин, 14.09.2022 (довідка (а.п.110 т.2).

Позивач ОСОБА_3 та його представник адвокат Моняк Р.В. в судове засідання призначене на 10 годину 00 хвилин, 14.09.2022, повторно, не з`явилися. Представник позивача, адвокат Моняк Р.В. 12.08.2022 надіслав до суду електронною поштою клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи, оскільки позивач знаходиться за межами України (а.п.116-117 т.2).

Судом задоволено клопотання представника позивача та відкладено розгляд справи на 09 годину 00 хвилин, 30.09.2022 (протокол судового засідання (а.п.118 т.2).

У судове засідання призначене на 09 годину 00 хвилин, дня 30 вересня 2022 року позивач ОСОБА_3 та його представник адвокат Моняк Р.В., втретє, не з`явилися. Представник позивача, адвокат Моняк Р.В. був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, шляхом надіслання йому повідомлення на електронну адресу та шляхом надіслання SMS-повідомлення, що стверджується роздруківкою та довідкою про доставку SMS-повідомлення (а.п.122,123 т.2). Причину неявки суд не повідомили. Заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали. Тому суд розцінює такі дії, як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи. Внаслідок таких дій, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу у визначений законодавством України процесуальний строк.

Представник відповідача ОСОБА_4 , адвокат Ільтьо А.М. у судовому засіданні зазначив, що після засідання, яке відбувалося 14.09.2022 та було відкладене за клопотанням представника позивача ОСОБА_6 , він особисто повідомив представника позивача про дату та час судового засідання. Вважає, що сторона позивача зловживає своїми процесуальними правами, що свідчить про явну неповагу до суду. Також зазначив, що неявка в суд позивача та його представника є повторною, тому вважає за доцільне залишити позов без розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_3 , адвокат Поштак Ю.С. у судовому засіданні заперечила проти залишення позову без розгляду. Вважає, що адвокат Моняк Р.В. не повідомлений про розгляд справи, оскільки виклик до суду через SMS-повідомлення є неналежним. Тому просила відкласти розгляд справи на іншу дату, повідомивши позивача та його представника.

Заслухавши думку представників відповідачів, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частиною 2 статті 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, отже встановлення яких-небудь привілеїв для позивача є в свою чергу обмеженням прав для відповідача на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанова Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20).

При цьому, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такі висновки містяться у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21), 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21), від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19 (провадження № 61-2547св21), від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 (провадження № 61-2548св21), 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19 (провадження № 61-16668св21). Верховний Суд зазначає, що норма, передбачена частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Зважаючи на вищевикладене, на думку суду, позивач та його представник зловживають процесуальними правами, свідомо затягують розгляд справи, будучи належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, повторно, не з`явилася до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявами про розгляд справи за їх відсутності не зверталися, їх нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду не є остаточною ознакою припинення провадження, тому сторона вправі звернутися в суд з тотожнім позовом в майбутньому.

Керуючись ч.3 ст.131, ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання забудовником - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду, повторно.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Повна ухвала суду складена 03 жовтня 2022 року.

Головуюча: М.О. Марусяк