ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 643/849/20 Номер провадження 22-ц/814/1404/22Головуючий у 1-й інстанції Майстренко О.М. Доповідач ап. інст. Абрамов П. С.
У Х В А Л А

21 червня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Абрамова П.С.

Суддів: Панченка В.П., Пікуля В.П.,

за участю секретаря судового засідання - Філоненко О.В.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи у справі за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 21 січня 2021 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики

УСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 21 січня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики задоволено у повному обсязі:

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 21.07.2017 року в загальному розмірі 374 400,00 грн., яка складається з: 187 200,00 грн. - сума позики за договором та 187 200,00 грн. - штраф;

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 3 7 44,00 грн.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 10 вересня 2021року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.

Із вказаним заочним рішенням суду не погодилась відповідач, ОСОБА_1 , та оскаржила його в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі заявила клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи на встановлення належності їй підпису у договорі позики від 21.07.2017 та на розписці про отримання грошових коштів від 21.07.2017.

Необхідність призначення експертизи обґрунтовувала тим, що договір позики від 21.07.2017 та розписку в отриманні суми позики від 21.07.2017 вона не підписувала. Такі документи, надані позивачем у копіях, вважає підробленими. Місцевий суд не досліджував оригіналів цих документів, зокрема, договору позики, розписки та договору відступлення прав вимоги, що долучені до позовної заяви; в матеріалах справи наявні лише копії, а тому прохала витребувати у позивача оригінали наступних документів: договору позики від 21.07.2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про прийняття грошової позики в розмірі 187 200 грн. (а.с. 9); розписки в отриманні суми позики позичальником від 21.07.2017 року за підписом ОСОБА_1 про отримання у ОСОБА_3 187 200 грн. (а.с. 10); договору про відступлення права вимоги від 21.08.2019, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с. 11).

Учасники справи у судове засідання 21.06.2022 не з`явились, будучи належним чином та своєчасно повідомлені судом про дату, час і місце розгляду справи.

21.06.2022 до Полтавського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення розгляду справи на період воєнного стану в Україні, а також клопотання, відповідно до якого остання прохала призначити у справі судову почеркознавчу експертизу, уточнивши питання щодо належності підпису та рукописного тексту ОСОБА_1 у договорі позики від 21.07.2017 та розписці від 21.07.2017. Для проведення експертизи прохала витребувати у позивача оригінал договору позову та розписки від 21.07.2017. Проведення експертизи прохала доручити експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центр МВС України (31036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34).

Позивач ОСОБА_2 , будучи повідомленою про судове засідання телефонограмою (а.с. 148), та її представник, адвокат Циплінський Д.О., будучи зареєстрованим в системі «Електронний суд» та отримавши за клопотанням на власну електронну адресу ухвалу Полтавського апеляційного суду про відкриття апеляційного провадження, судову повістку разом із копією апеляційної скарги (а.с. 144, 150, 151, 152), у судове засідання не з`явились, про причини неявки не повідомляли; заперечень на заявлені в апеляційній скарзі клопотання про витребування доказів та призначення експертизи не надходило, у тому числі у відзиві на апеляційну скаргу.

Згідно з ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів апеляційного суду, дослідивши заявлені клопотання, перевіривши матеріали справи, дійшла наступного висновку.

Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 12 ЦПК України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, серед іншого, висновками експертів (ст. 76 ЦПК України).

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. (ч. ч. 1, 2 ст. 120 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з позовною заявою позивач, як на підстави своїх вимог про стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості у загальній сумі 374 400 грн., з яких: 187 200 грн. - сума позики; 187 200 грн. - штраф, посилалась на те, що 21.07.2017 між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 був укладений договір позики, відповідно до якого остання прийняла грошову позику в розмірі 187 200,00 грн., що в якості еквівалента складало 7 000 дол. США. На підтвердження укладення договору ОСОБА_1 власноручно написала розписку. Право вимоги до позичальника ОСОБА_1 за вказаним договором позики вона набула на підставі договору відступлення права вимоги від 21.08.2019, укладеного між нею, ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 .

Як вбачається з матеріалів справи, місцевим судом було ухвалено заочне рішення у справі про задоволення позову у зв`язку із повторною неявкою відповідача у справі.

Тобто, відповідач ОСОБА_1 під час розгляду справу у суді першої інстанції участі не приймала, вимоги апеляційної скарги обґрунтовувала тим, що не укладала та не підписувала договір позики грошових коштів з ОСОБА_3 та розписку про отримання коштів від 21.07.2017, та оскільки не була неналежним чином повідомлена місцевим судом про дату, час і місце розгляду справи не мала можливості надати свої заперечення з приводу заявлених позовних вимог, заявити про призначення експертизи у справі.

З урахуванням викладеного, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що з`ясування питання належності позичальнику підпису у договорі позики та борговому документі до нього (розписці) має суттєве значення для правильного вирішення даної справи для чого необхідні спеціальні знання, а тому клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи підлягає задоволенню.

Щодо визначення питань, з яких має бути проведена експертиза.

Згідно з ч. ч. 4-6 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

На вирішення експерта, відповідно уточнених питань, відповідач прохала поставити наступні питання:

1)Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 на другій сторінці листа оригіналу договору позики від 21 липня 2017 року, укладеного між позичальником ОСОБА_1 та позикодавцем ОСОБА_3 ?

2)Чи виконано рукописний текст ОСОБА_1 на першій і другій сторінці листа оригіналу договору позики від 21 липня 2017 року, укладеного між позичальником ОСОБА_1 та позикодавцем ОСОБА_3 ?

3)Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 на оригіналі розписки в отриманні грошових коштів від 21 липня 2017 року?

4)Чи виконано рукописний текст ОСОБА_1 в оригіналі розписки в отриманні грошових коштів від 21 липня 2017 року?

Апеляційний суд зазначає, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Орієнтовний перелік питань, що можуть бути поставлені на вирішення почеркознавчої експертизи, визначений п. 1.2 розділу 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, зокрема, зазначено, що на вирішення експерта може бути поставлене питання:

Чи виконано рукописний текст (рукописні записи) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) певною особою?

Чи виконано підпис від імені особи (прізвище, ім`я, по батькові особи, від імені якої зазначено підпис) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

З огляду на це, апеляційний суд погоджується з наведеним відповідачем переліком запитань з правом їх корегування відповідно до зазначених рекомендацій.

Щодо клопотання про витребування оригіналів документів.

Статтею 107 ЦПК України передбачено, серед іншого, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

Частиною 3 статті 107 ЦПК України при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 84 ЦПК Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом; у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду (ч. 6 ст. 84 ЦПК України).

Порядок призначення та проведення судових експертиз врегулюваний, серед іншого, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.98, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 3 листопада 1998 за № 705/3145, а також Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженими наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5).

Пунктом 3.2 розділу ІІІ Інструкції визначено, що до експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).

Відповідно до пункту 3.5 розділу ІІІ Інструкції об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень).

Відповідно до п. 1 п.п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

В позовній заяві (уточненій) (а.с. 7-8) позивачем в розділі «Додатки» на виконання вимог ЦПК України зазначено, що оригінал договору позики від 21.07.2017 та оригінал розписки від 21.07.207 знаходиться у позивача.

Таким чином, враховуючи те, що для забезпечення проведення судової почеркознавчої експертизи в розпорядження експерта для ідентифікації виконавця підпису (рукописного тексту) мають бути передані саме оригінали документів, що є об`єктом дослідження, колегія суддів вбачає обґрунтованим клопотання відповідача про витребування у позивача оригіналів договору позики та розписки про отримання суми позики від 21.07.2017 року.

Щодо витребування у відповідача оригіналу договору про відступлення права вимоги від 21.08.2019 року, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотання в цій частині, оскільки такий документ не є об`єктом експертизи та його дійсність не є предметом спору у даній справі.

Щодо відібрання експериментальних зразків почерку та підписів та надання відповідачем вільних зразків почерку (підпису).

Відповідно до пункту 1.3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Згідно з пунктом 1.5 Рекомендацій вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Таким чином, на відповідача покладається обов`язок надати для проведення експертизи вільні зразки почерку та підпису, достовірно виконані відповідачем і не пов`язані з обставинами справи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Щодо відбирання експериментальних зразків почерку (пункт 1.6 Рекомендацій). На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.

Після нанесення 10 - 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.

Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо). (п. 1.7 Рекомендацій).

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів (пункт 1.8 Рекомендацій).

З урахуванням вищевикладеного для забезпечення проведення експертизи, необхідно відібрати експериментальні зразки почерку та підпису відповідача.

Щодо визначення експертної установи.

Згідно з ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Статтею 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Статтею 9 Закону України «Про судову експертизу» особа або орган, які призначають або замовляють судову експертизу, можуть доручити її проведення тим судовим експертам, яких внесено до державного Реєстру атестованих судових експертів, або іншим фахівцям з відповідних галузей знань, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 7 Закону України «Про судову експертизу» виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

Відповідач прохала доручити проведення почеркознавчої експертизи експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центр МВС України (31036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34).

22 травня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 № 2263-ІХ, за яким воєнний стан в Україні продовжено з 05:30 25 травня 2022 року строком на 90 діб, - до 23 серпня 2022 року.

Колегія суддів вважає, враховуючи те, що на території міста Харкова та Харківської області ведуться активні бойові дії, не є доцільним призначення проведення експертизи даній експертній установі, а доцільніше доручити проведення експертизи Полтавському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (контакти 36004, м. Полтава, провулок Рибальський, 8 Телефон: 0532 517715 Факс: 0532 689400 E-mail: ), оскільки на території міста Полтави не ведуться активні бойові дії та ризики неможливості з цих причин провести експертизу, ризики затягування строку розгляду справи з цих причин, є мінімальними.

Колегія суддів зазначає, що за відсутності згоди сторін у даній справі щодо визначення експертної установи, саме суд наділений правом самостійно визначити експертну установу, якій доручити проведення експертизи.

Щодо оплати за проведення експертизи.

Відповідно до п. 45 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (ст. 7 Закону України "Про судову експертизу"). У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі.

Враховуючи те, що проведення експертизи ініційовано відповідачем у справі, витрати по оплаті за проведення експертизи необхідно покласти на нього. Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

У зв`язку із витребуванням доказів у справі, необхідністю виклику відповідача до суду для відібрання зразків почерку та підписів, колегія суддів вважає занеобхідне відкласти розгляд справи на іншу дату.

Згідно з ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Разом із тим, враховуючи те, що апеляційне провадження у справі відкрито 10.05.2022, процесуальний строк розгляду справи необхідно продовжити у порядку ч. 2 ст. 371 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 84, 103, 104, 371, 381 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики - задовольнити.

Призначити у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Полтавського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (контакти 36004, м. Полтава, провулок Рибальський, 8 Телефон: 0532 517715 Факс: 0532 689400 E-mail: )

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1)Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 в оригіналі договору позики від 21 липня 2017 року, укладеного між позичальником ОСОБА_1 та позикодавцем ОСОБА_3 , в графі «Позичальник», ОСОБА_1 , чи іншою особою?

2)Чи виконано рукописний текст в оригіналі договору позики від 21 липня 2017 року, укладеного між позичальником ОСОБА_1 та позикодавцем ОСОБА_3 , в графі Позичальник, ОСОБА_1 ?

3)Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 в оригіналі розписки в отриманні грошових коштів від 21 липня 2017 року в графі «підпис Позичальника» ОСОБА_1 , чи іншою особою?

4)Чи виконано рукописний текст в оригіналі розписки в отриманні грошових коштів від 21 липня 2017 року в графі «П.І.Б. Позичальника», ОСОБА_1 ?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України (а завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків).

Витрати по оплаті за проведення експертизи покласти на відповідача - ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ).

Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів у справі - задовольнити частково.

Витребувати у позивача, ОСОБА_2 , оригінал договору позики від 21 липня 2017 року, укладеного між позичальником ОСОБА_1 та позикодавцем ОСОБА_3 , а також оригінал розписки в отриманні суми позики позичальником від 21 липня 2017 року.

Витребувані письмові докази надати до Полтавського апеляційного суду не пізніше ніж до наступного судового засідання у справі, що призначене на 11 год. 00 хв. 28 липня 2022 року.

Роз`яснити позивачу обов`язок у разі неможливості подати доказ, який витребовує суд, або неможливості подати такий доказ у встановлені строки, повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Роз`яснити позивачу, що у разі неподання з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої випробовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

У судове засідання, що призначене на 11 год. 00 хв. 28 липня 2022 року викликати відповідача ОСОБА_1 для відібрання експериментальних зразків почерку та підписів. (м. Полтава, вул. Соборності 18, зал судового засідання № 2).

Про наступне судове засідання у справі повідомити інших учасників справи.

Роз`яснити сторонам наслідки ухилення від проведення експертизи, встановлені ст. 109 ЦПК України, а саме у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Продовжити процесуальний строк розгляд вказаної справи у порядку ч. 2 ст. 371 ЦПК України, а саме до 28 липня 2022 року.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя П.С. Абрамов

Судді О.О. Панченко

В.П. Пікуль