УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 червня 2022 рокуСправа №451/549/22
Провадження № 2/451/357/22

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Патинок О.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, спільного проживання, визнання права на земельну частку (пай) без визначення меж цієї земельної частки в натурі,-

в с т а н о в и в:

17.06.2022 р. представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 звернувся до Радехівського районного суду Львівської області із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, спільного проживання, визнання права на земельну частку (пай) без визначення меж цієї земельної частки в натурі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.06.2022 р. вищезазначену справу передано до розгляду судді Патинок О.П.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того, що позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст. ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

У відповідності до вимог статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно п. 4, 5, 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.

Із обгрунтування позовної заяви та доданих матеріалів вбачається, що позивач просить: встановити факт, що має юридичне значення, а саме: факт родинних відносин, що ОСОБА_5 (згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 07.03.1994 р.) та ОСОБА_5 (згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 05.03.1953 р.) є матір`ю ОСОБА_6 ; встановити факт, що має юридичне значення, а саме: факт спільного проживання позивача - ОСОБА_1 з спадкодавцем - ОСОБА_6 , за однією адресою на момент відкриття спадщини, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 28 липня 2009 р.; визнати за позивачем - ОСОБА_1 право на земельну частку (пай) в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що належала спадкодавцю - ОСОБА_5 , згідно Витягу із книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) 3Б-6/0-0.30-6/361-21 від 23.12.2021 р., в розмірі 1,94 га без визначення меж цієї частки в натурі.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7 свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину, в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Дана правова позиція узгоджуються із висновком ВС в постанові від 20 травня 2021 року, справа № 339/369/18; № 61-18714св19 та висновком ВС в постанові №2-390/2006, де вказано, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи зазначене, право звернення до суду за правилами позовного провадження з метою захисту порушеного права на спадщину настає в спадкоємця тільки у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Так, згідно ст. 49 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Так, відповідної постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії чи неможливості видачі такої, після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 до матеріалів позовної заяви не долучено.

Основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), позивач в позовних вимогах вказує на витяг із книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) 3Б-6/0-0.30-6/361-21 від 23.12.2021 р., проте самого сертифікату не долучає.

Згідно ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

В позовних вимогах позивач просить встановити факт спільного проживання позивача - ОСОБА_1 з спадкодавцем - ОСОБА_6 , за однією адресою на момент відкриття спадщини, проте до даних правовідносин такий спосіб захисту, як «спільне проживання» не застосовується.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на те, що позовну заяву подано без додержання вимоги, закріпленої у пункті 4, 5, 6 ч.3 ст. 175 ЦПК України, то таку заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 175, 185, 260 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту, родинних відносин, спільного проживання, визнання права на земельну частку (пай) без визначення меж цієї земельної частки в натурі залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу, представнику позивача.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://rh.lv.court.gov.ua/sud1317/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Патинок О. П.