УХВАЛА

23 червня 2022 року

м. Київ

справа № 357/1510/19

провадження № 61-20087ск21

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Антоненко Н. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 серпня 2019 року та на постанову Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: державний нотаріус другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Мельничук Марина Володимирівна, ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та скасування нотаріальної дії,

ВСТАНОВИВ :

13 грудня 2021 року ОСОБА_1 з пропуском строку на касаційне оскарження подала до Верховного Суду касаційну скаргу на вказані судові рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 22 грудня 2022 року касаційну скаргу залишено без руху для подачі доказів на підтвердження дати отримання оскаржуваної постанови та уточненої касаційної скарги з посиланням на підставу (підстави) касаційного оскарження, передбачену (передбачені) статтею 389 ЦПК України.

Указана ухвала направлялася на поштову адресу ОСОБА_1 неодноразово.

13 червня 2022 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду докази отримання оскарженої постанови 12 листопада 2021 року особисто та уточнення до касаційної скарги, в якій зазначає, що апеляційний суд не застосував висновків, викладених в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29 березня 2017 року в справі № 607/18133/15-ц, що не є підставою для відкриття касаційного провадження у розумінні пункту 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставою касаційного оскарження судових рішень є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку якщо суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Ураховуючи, що ОСОБА_1 усунула недоліки касаційної скарги не в повному обсязі, наявні підстави для її повернення.

Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України в разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається особі, яка її подала.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 жовтня 2020 року у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) вказала, що касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур. У ЦПК України визначено баланс між такими гарантіями права на справедливий судовий розгляд, як право на розгляд справи судом, встановленим законом (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), та принципом остаточності судових рішень res judicata, фактично закріплено перехід до моделі обмеженої касації, що реалізується за допомогою введення процесуальних фільтрів з метою підвищення ефективності касаційного провадження.

Керуючись статтями 185, 392, 393, Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 серпня 2019 року та на постанову Київського апеляційного суду від 13 травня2021 року вважати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Антоненко