ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2238/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2022 року м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М., за участю секретаря судового засідання Іващенко Ю.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

Суд звертає увагу учасників процесу, що прізвище судді змінено з ОСОБА_3 на ОСОБА_4 . У період переоформлення особистих документів та ЕЦП судді продовжує діяти ЕЦП, виданий на прізвище «ОСОБА_5 ».

У серпні 2021 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтовано тим, що з 10.07.1981 сторони перебувають у шлюбі. Неповнолітніх дітей від шлюбу не мають. Проте, через різність характерів та поглядів зникло почуття кохання та поваги один до одного, вони перестали розуміти один одного, спільно вирішувати основні питання життєдіяльності сім`ї, в них відсутнє взаєморозуміння, взаємна допомога та підтримка, внаслідок чого вони не підтримують подружні шлюбні відносини. Сторони фактично припинили подружні відносини, не мають наміру примиритися, не проживають разом. Вважає, що подальше збереження шлюбу є неможливим і суперечить його інтересам, примирення неможливе.

Ухвалою від 22.09.2021 суд у складі головуючого судді Курічової В.М. відкрив провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 31.01.2022 постановлено перейти до розгляду цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судовий розгляд справи на 11 год. 35 хв. 25.03.2022.

25.03.2022 справу знято з розгляду у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, пошкодження адміністративної будівлі Дарницького районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. О.Кошиця, 5-А, а також у зв`язку із перебуванням судді у відпустці.

19.07.2022 позивач подав заяву про розгляд справи без його участі, просить задовольнити позовні вимоги, не наполягає на стягненні з відповідачки судового збору. Зазначив, що шлюбні відносини з відповідачкою припинені з 2018 року по причині несумісності характерів, строк на примирення не потрібен.

19.07.2022 у зв`язку з неявкою відповідачки та відсутності відомостей щодо її належного повідомлення про дату час і місце проведення судового засідання, розгляд справи відкладено на 09 год. 00 хв. 02.09.2022.

02.09.2022 у зв`язку з неявкою відповідачки та відсутності відомостей щодо її належного повідомлення про дату час і місце проведення судового засідання, розгляд справи відкладено на 11 год. 00 хв. 17.10.2022.

17.10.2022 у зв`язку з неявкою відповідачки та відсутності відомостей щодо її належного повідомлення про дату час і місце проведення судового засідання, розгляд справи відкладено на 11 год. 10 хв. 21.11.2022.

Відповідачка в судове засідання повторно не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлялась належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надходили, про причини неявки не повідомила.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, суд розглянув справу без їх участі на підставі наявних у справі матеріалів. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши письмові докази у справі в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що 10.07.1981 сторони зареєстрували шлюб.

Неповнолітніх дітей від шлюбу немає.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотні значення.

Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Суд враховує висновок про застосування норми статті 111 СК України, викладений у постанові Верховного Суду від 03.12.2020 у справі № 456/848/16, що за змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.

З`ясувавши фактичні взаємовідносини подружжя, обставини, викладені у позові, суд вважає, що спільне життя подружжя та подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, що має істотне значення, тому шлюб необхідно розірвати.

З огляду на те, що позивач просив покласти на нього судові витрати та не стягувати їх з відповідачки у разі задоволення позову, враховуючи принцип диспозитивності, встановлений статтею 13 ЦПК України, суд не здійснює розподіл судових витрат, понесених позивачем під час розгляду справи.

Керуючись нормами ст. 13, 247, 259, 263, 265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 10 липня 1981 року Інгулецьким р/в РАЦС м. Кривий Ріг, про що 10 липня 19841 року зроблено запис за № 244.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка України, РНОКПП: ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду безпосередньо шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Маркєлова