Справа № 369/3238/22
Провадження № 2/369/3921/22
РІШЕННЯ

Іменем України

15.12.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

при секретарі судового засідання Безкоровайній М.Л.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу № 369/3238/22 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», третя особа: ОСОБА_4 про захист прав споживачів та визнання дій по донарахуванню за спожитий газ неправомірними та зустрічним позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільчої системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про відшкодування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника газу, -

В С Т А Н О В И В:

21.04.2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», третя особа: ОСОБА_4 про захист прав споживачів та визнання дій по донарахуванню за спожитий газ неправомірними.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 12.08.2020 року ОСОБА_4 та ОСОБА_1 стали власниками житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Одразу після придбання будинку ОСОБА_4 та ОСОБА_1 за спільною згодою вчиняли дії щодо проведення повірки облікових лічильників із подальшим переоформлення особових рахунків із постачальниками комунальних послуг на ОСОБА_1

11.03.2020 року Кабінет Міністрів України відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 р. своєю постановою установив з 12.03.2020 року до 22.05.2020 року на всій території України карантин.

В подальшому, карантин неодноразово продовжували, а обмежувальні заходи посилювали. Через встановлені карантинні обмеження, а також через хворобу ОСОБА_1 не зміг вчасно провести повірки облікових лічильників та переоформити особові рахунки із всіма постачальниками комунальних послуг, однак, не забував вчасно сплачувати за споживані послуги (копії квитанцій зі сплати комунальних послуг за споживання газу надаю).

Позивач неодноразово намагався викликати майстра з Облгазу для проведення повірки газового лічильника, однак, в телефонному режимі працівники Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» повідомляли, що через карантин ніхто не приїде.

27.09.2021 року Позивачу нарешті вдалось викликати майстра для повірки газового лічильника, який прибув у той же день.

Однак, під час повірки газового лічильника майстер повідомив про наявність пошкоджень на ньому та відсутність пломби, у зв`язку із чим, лічильник був демонтований та переданий на експертизу.

За результатами експертизи було нібито виявлено пошкодження відлікового механізму газового лічильника у зв`язку із чим, за результатом розгляду акту про порушення № 3260 від 27.09.2021 року на засіданні комісії прийнято рішення про нарахування не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу та його вартості у розмірі 110896,07 грн.

Із даним висновком засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу Газорозподільних Систем Позивач не згоден, у зв`язку із чим, звертається до суду з відповідною позовною заявою. По-перше, Позивач стверджує, що ним не було вчинено жодних дій щодо пошкодження відлікового механізму газового лічильника, а якщо такі дії і були вчинені, то відповідальність за них повинен нести колишній власник особового рахунку. Окремо слід зазначити, що станом на день звернення до суду із даною позовною заявою, особовий рахунок з Позивачем неукладений.

Верховний Суд у своїй постанові від 01.09.2020 року у справі № 686/6276/19 вказав, що відповідно до ст. 20 Закону «Про житлово-комунальні послуги» споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними.

Тобто новий власник майна не зобов`язаний повертати борги попереднього власника, якщо суд установить, що він не брав на себе обов`язку з їх сплати.

Договори про надання послуг не обтяжують майна, тому за відсутності відповідної умови в договорі щодо відчуження нерухомого майна суд повинен відмовляти в задоволенні позовних вимог до нового власника, оскільки належним відповідачем єпопередній власник.

ЖК України, зокрема статті 66, 67, 162, свідчать про те, що за користування житловим приміщенням, що належить громадянинові на праві приватної власності, сплачується плата за утримання будинку, прибудинкової території та плата за спожиті комунальні послуги. Відповідно до норм Закону України «Про житлово-комунальні послуги» ці послуги має бути надано вчасно і відповідної якості, та, відповідно, оплачено вчасно.

При цьому згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги лише у випадку, коли фактично користувалися ними.

З огляду на той факт, що щорічна повірка лічильнику не здійснювалась представниками постачальника газу, станом на момент складення акту не можна бути впевненим, що лічильник пошкодив саме Позивач. По-друге, положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті визначено, що у присутності споживача лічильник пакується представником газопостачальної (газотранспортної) іншого цупкого матеріалу, який опломбовується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації.

Однак, п. 2 Акту демонтажу лічильника де зазначено: «для захисту лічильника від зовнішнього втручання до дня проведення експертизи представник газопостачальної (газотранспортної) організації додатково опломбував вхідний та вихідний патрубки цього лічильника та пакет пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації», працівником Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз», в порушення вимог Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті не містить інформації про здійснення опломбування.

Слід зазначити, що візуально жодних пошкоджень лічильника не видно, про що було зазначено Позивачем на засіданні комісії, однак, експертизою встановлено протилежне. Факт відсутності пломб на пакеті свідчить про те, що лічильник могли вийняти з пакету та пошкодити перед проведенням експертизи.

По-третє, стосовно основного, ключового документу, який став фактично підставою для звернення з відповідним позовом до суду є, саме висновок за актом № 2069е від 30.09.2021 року, експертизи лічильника газу, яким встановлено порушення. Так звана експертиза викликає сумніви, щодо її достовірності та правильності висновку, оскільки вона проведена не експертами за фахом, які мають відповідні сертифікати і допуски та попереджаються про відповідальність відповідно до вимог Закону України «Про судову експертизу», а проведена членами комісії (працівники «Київоблгазу»), які по суті фактично за такий висновок ніякої відповідальності не несуть та співпрацюють з Відповідачем. По-четверте, актом-розрахунком не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості споживачу нараховано суму 110896,07 грн. та направлено рахунок на оплату б/н разом з рішенням.

Проте, жодних розрахунків вказаний акт не містить. Вартість облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу виражена однією сумою та не зазначено, які показники відповідач приймав до уваги при здійсненні підрахунків.

По-п`яте, слід зазначити, що основне опалення будинку Позивача забезпечується системою електроприладів та котлом на твердих видах палива, через що об`єм спожитого газу є незначним. Так, за змістом пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що вартість не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільної системи, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі.

У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) з об`ємом та/або вартістю не облікованого (донарахованого) природного газу, він може оскаржити їх у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за не облікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою.

Таким чином, зазначеним нормативно-правовим актом прямо передбачено, що споживач у разі незгоди з об`ємом та/або вартістю не облікованого (донарахованого) природного газу, має право оскаржити такий акт (вимогу) в судовому порядку, і тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за не облікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою.

На підставі вище наведеного, позивач просив суд, визнати протиправними дії Києво-Святошинської філії з експлуатації газового господарства Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» щодо проведення перерахунку (донарахування) ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , особовий рахунок НОМЕР_2 ) як не облікованого об`єму природного газу в сумі 110896,07 грн. та скасувати рішення комісії Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» про перерахунок (донарахування) не облікованого об`єму природною газу в сумі 110896,07 грн. за актом про порушення № 3260 від 27.09.2021 року та стягнути з відповідача судові витрати.

22.04.2022 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче провадження у справі.

29.06.2022 року від представника відповідача через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що ОСОБА_5 є співвласником будинку за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до договору купівлі продажу житлового будинку від 12.08.2020 року.

27.09.2021 року працівниками відповідача за адресою позивача під час обстеження газового лічильника марки Октава G-6, зав. № 380066 в присутності позивача, було виявлено наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу лічильника, зокрема не відповідність пломб зразку заводу-виробника та року випуску лічильника.

На підставі зазначеного складено акт про порушення № 3260 від 27.09.2021 року в присутності ОСОБА_1 .

Вказане порушення усунуте того ж дня шляхом зняття лічильника газу на експертизу та встановлення газового лічильника з обмінного фонду, про що зазначено в акті про порушення.

На підставі зазначеного лічильник газу марки Октава G-6, зав. № 380066 було запаковано в пакет, який було опломбовано пломбою Оператора ГРМ з унікальним номером 10003695 та направлено на експертизу лічильника газу для проведення експертизи від 27.09.2021 року, а також протоколом направлення ЗВТ та/або пломби на позачергову чи експертну повірку від 27.09.2021 року.

При цьому зазначав, що чинним законодавством не передбачено проведення щорічної повірки лічильника газу, як про це заявляє у позовній заяві позивач. Термін періодичної повірки зазначається в паспорті лічильника і може становити 5, 8 років, в залежності від його характеристик.

На підтвердження легітимності комісії з проведення експертизи долучили копію наказу № 13.1Но-68-0521 від 19.05.2021 року, яким затверджено склад комісії, комісія створюється без участі таких представників.

30.09.2021 року проведено експертизу лічильника газу, що належить позивачу у його присутності.

За результатами експертизи складено акт експертизи лічильника газу № 2069е від 30.09.2021 року, в якому комісією для проведення експертизи лічильників газу встановлено по результатам зовнішнього огляду лічильника газу: 1.1. Цілісність заводських пломб та повір очного тавра: На експертизу в опломбованому пакеті надійшов лічильник газу Октава G-6 з відсутньою в місці пломбування з правої сторони пломбою, пломба знаходилась окремо в пакеті. Пломба пошкоджена у верхній частині, об давлена по діаметру, є вільний доступ до відлікового механізму. Ліва пломба не пошкоджена; 1.2 Цілісність відлікового механізму: Лічильник функціонує. Стопор зворотнього ходу спрацьовує. Пошкоджена кришка відлікового механізму з правої сторони в місці пломбування (сколи та придавленості). Розсвердлений отвір під пломбування з правої сторони в коробці відлікового механізму. Вісь трибів задавлена в праву сторону. Вісь трибів пошкоджена з лівої сторони (подряпини) та з торців з обох сторін (подряпини та придавленості). Пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення на вісь передаточного колеса. Відліковий механізм виймався і розбирався. 1.3. Механічні пошкодження та інше: корпус забруднений. Висновок комісії для проведення експертизи лічильників газу: виявлено втручання.

За результатами позачергової повірки ДП «Київоблстандартметрологія» видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № Д50/М2069е-21 від 30.09.2021 року, згідно якої вище вказаний лічильник визнано непридатним. Права пломба не фіксує кришку відлікового пристрою. Права пломба на відліковому пристрої не відповідає вимогам ЕД. Пошкоджена кришка відлікового пристрою з права в місці пломбування.

На підставі вище наведеного, на засіданні комісії, що відбулося 13.01.2022 року за присутності правомочного складу комісії та позивача, комісією було складено протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу № 9113 від 13.01.2022 року та задоволено цей акт про порушення.

13.01.2022 року Комісія з розгляду актів про порушення розрахувала вартість об`єму спожитого природного газу виходячи з граничних об`ємів споживання природного газу населення з урахуванням встановлених газових приладів: газова плита 1 шт, газовий котел 1 шт, опалювальна площа будинку 302 кв.м. за пів року до дати виявлення порушення з 27.03.2021 року по 27.09.2021 рік.

На підставі зазначеного, позивачу було надано акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 13.01.2022 року на суму 110896,07 грн та акт здачі-приймання робіт (наданих послуг) від 13.01.2022 року.

Крім того, представник відповідача просила суд звернути увагу, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання протиправними дій Києво-Святошинської філії з експлуатації газового господарства АТ «Київоблгаз» щодо проведення перерахунку ОСОБА_1 як не облікованого об`єму природного газу в сумі 110896,07 грн не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Просила суд відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

29.06.2022 року представником відповідача через канцелярію суду зареєстровано зустрічну позовну заяву про відшкодування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника.

29.06.2022 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області постановлено прийняти зустрічний позов Акціонерного товариства «Оператор газорозподільчої системи «Київоблгаз» до ОСОБА_4 про відшкодування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника газу до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», третя особа: ОСОБА_4 про захист прав споживачів та визнання дій по донарахуванню за спожитий газ неправомірними.

01.09.2022 року представником позивача через канцелярію суду зареєстровано відповідь на відзив, в якому він зазначив, що зприводу нібито неналежного способу захисту обраного позивачем, вважає, що нормативно-правовими актами, якими врегулюванні відносини між споживачами та постачальниками газу прямо передбачена можливість оскаржувати незаконні дії та рішення комісії з розгляду актів про порушення, а з огляду на той факт, що саме на підставі рішення комісії Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» відбулось донарахування необлікованого об`єму природного газу, який в подальшому може бути стягнутий в примусовому порядку, вважаємо, позивачем вірно обраний спосіб захисту порушених прав.

Щодо тверджень відповідача, про правомірне донарахування не облікованого об`єму природного газу зазначив, що як було зазначено у позовній заяві, на момент звернення до суду між позивачем та відповідачем не укладено договору про надання послуг та не переоформлено особовий рахунок.

В свою чергу, одразу після придбання будинку ОСОБА_4 та ОСОБА_1 за спільною згодою вчиняли дії щодо проведення повірки облікових лічильників із подальшим переоформлення особових рахунків із постачальниками комунальних послуг на ОСОБА_1 , однак, через карантинні обмеження всі ці процеси значно сповільнились. Так, Позивач неодноразово намагався викликати майстра з Облгазу для проведення повірки газового лічильника, однак, в телефонному режимі працівники Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» повідомляли, що через карантин ніхто не приїде.

Майже через рік після придбання будинку спеціалісті АТ «Київоблгаз» нарешті приїхали до позивача, однак, у момент візиту виявили пошкодження лічильника, що в подальшому призвело до нарахування необлікованого об`єму природного газу в сумі 110896,07 грн.

Разом цим, у Договорі купівлі-продажу житлового будинку відсутній пункт, з якого вбачалось би про взяття на себе обов`язків щодо погашення боргів попереднього власника. Тобто новий власник майна не зобов`язаний повертати борги попереднього власника, якщо суд установить, що він не брав на себе обов`язку з їх сплати.

Окрім цього, до положення про проведення експертизи засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації (у тому числі газових лічильників) передбачено, що на вхідний та вихідний патрубки демонтованого лічильника газу ставляться заглушки, які пломбуються представником газопостачальної (газотранспортної) організації.

В свою чергу, Акт демонтажу лічильника не містить реквізитів Однак, п. 2 Акту демонтажу лічильника де зазначено: «для захисту лічильника від зовнішнього втручання до дня проведення експертизи представник газопостачальної (газотранспортної) організації додатково опломбував вхідний та вихідний патрубки цього лічильника та пакет пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації», працівником Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз», в порушення вимог Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті не містить інформації про здійснення опломбування вхідного та вихідного патрубка. Отже, не можна погодитись із твердженням відповідача про те, що процедура демонтажу лічильника для подальшого проведення експертизи відбувалась у межах чинного законодавства.

Таким чином, на підставі вищезазначеного, просив суд під час прийняття рішення врахувати обставини викладені у відповіді на відзив.

01.09.2022 року представником позивача через канцелярію суду зареєстровано відзив на позовну заяву, в якій він вказав, що новий власник майна не зобов`язаний повертати борги попереднього власника, якщо суд установить, що він не брав на себе обов`язку з їх сплати.

Також звертав увагу суду, що ні в рішенні, ні в акті відповідач за первісним позовом не вказав яким чином здійснюється розрахунок, не вказано які саме документи були прийняті ними до уваги, не вказали про наявність твердопаливного котла для обігріву, не виокремлено акцент на даті останньої повірки, чи сплачувались за даний період за користування газом. Комісія обмежилась лише загальними посиланнями на КГС, а матеріали зустрічної позовної заяви не обґрунтованого розрахунку, а надано лише табличку з показниками.

Крім іншого зазначав, що на даний момент в матеріалах справи відсутні первинні документи, за якими здійснюється нарахування збитків, тому неможливо перевірити поданий відповідачем за первісним позовом розрахунок.

На підставі вище наведеного, просив суд у задоволенні вимог зустрічної позовної заяви АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» відмовити.

07.10.2022 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до розгляду по суті.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити. В задоволені зустрічного позову просив відмовити.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити. В задоволені зустрічного позову просив відмовити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення первісного позову, просила суд відмовити. Зустрічний позов підтримала у повному обсязі, просила суд задовольнити.

Суд, перевіривши матеріали справи та зібрані в ній докази, знаходить що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За нормами ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд надаючи правову оцінку належності обраного позивачем способу захисту, судам належить зважати й на його ефективність з точки зору ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У п. 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahalv. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, суд указав на те, що за деяких обставин вимоги ст. 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом. Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за ст. 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьев проти України" від 05.04.2005 (заява № 38722/02).

Відповідно до Розділу XI глави 5 (порядок оформлення акта про порушення) п. п. 10, 11 (порядок оформлення акта про порушення) Кодексу газорозподільних систем (порядок оформлення акта про порушення), затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30.09.2015 № 2494, споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

З врахуванням вищенаведеного вбачається, що чинне законодавство дозволяє споживачу оскаржити в судовому порядку саме рішення комісії з розгляду акту про порушення, яке оформлене протоколом, а не сам факт про порушення, який за рішенням комісії може бути задоволений або ж скасований.

Судом встановлено, що позовна заява містить вимоги про визнання протиправними дії Києво-Святошинської філії з експлуатації газового господарства Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» щодо проведення перерахунку (донарахування) ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , особовий рахунок НОМЕР_2 ) як не облікованого об`єму природного газу в сумі 110896,07 грн. та скасувати рішення комісії Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» про перерахунок (донарахування) не облікованого об`єму природною газу в сумі 110896,07 грн. за актом про порушення № 3260 від 27.09.2021 року.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 12.08.2020 року ОСОБА_4 та ОСОБА_1 стали власниками житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Одразу після придбання будинку ОСОБА_4 та ОСОБА_1 за спільною згодою вчиняли дії щодо проведення повірки облікових лічильників із подальшим переоформлення особових рахунків із постачальниками комунальних послуг на ОСОБА_1 .

У житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , було встановлено повірений лічильник Октава G-6, зав. № 380066.

27.09.2021 року Позивачем було викликано майстра для повірки газового лічильника, який прибув у той же день. Того ж дня лічильник було демонтовано для проведення повірки у зв`язку з виявленими недоліками.

30.09.2021 року проведено експертизу лічильника газу, що належить позивачу.

За результатами експертизи складено акт експертизи лічильника газу № 2069е від 30.09.2021 року, в якому комісією для проведення експертизи лічильників газу встановлено по результатам зовнішнього огляду лічильника газу: 1.1. Цілісність заводських пломб та повір очного тавра: На експертизу в опломбованому пакеті надійшов лічильник газу Октава G-6 з відсутньою в місці пломбування з правої сторони пломбою, пломба знаходилась окремо в пакеті. Пломба пошкоджена у верхній частині, об давлена по діаметру, є вільний доступ до відлікового механізму. Ліва пломба не пошкоджена; 1.2 Цілісність відлікового механізму: Лічильник функціонує. Стопор зворотнього ходу спрацьовує. Пошкоджена кришка відлікового механізму з правої сторони в місці пломбування (сколи та придавленості). Розсвердлений отвір під пломбування з правої сторони в коробці відлікового механізму. Вісь трибів задавлена в праву сторону. Вісь трибів пошкоджена з лівої сторони (подряпини) та з торців з обох сторін (подряпини та придавленості). Пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення на вісь передаточного колеса. Відліковий механізм виймався і розбирався. 1.3. Механічні пошкодження та інше: корпус забруднений. Висновок комісії для проведення експертизи лічильників газу: виявлено втручання.

За результатами позачергової повірки ДП «Київоблстандартметрологія» видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № Д50/М2069е-21 від 30.09.2021 року, згідно якої вище вказаний лічильник визнано непридатним. Права пломба не фіксує кришку відлікового пристрою. Права пломба на відліковому пристрої не відповідає вимогам ЕД. Пошкоджена кришка відлікового пристрою з права в місці пломбування.

На підставі вище наведеного, на засіданні комісії, що відбулося 13.01.2022 року було складено протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу № 9113 від 13.01.2022 року та задоволено цей акт про порушення.

13.01.2022 року Комісія з розгляду актів про порушення розрахувала вартість об`єму спожитого природного газу виходячи з граничних об`ємів споживання природного газу населення з урахуванням встановлених газових приладів: газова плита 1 шт, газовий котел 1 шт, опалювальна площа будинку 302 кв.м. за пів року до дати виявлення порушення з 27.03.2021 року по 27.09.2021 рік.

На підставі зазначеного, позивачу було надано акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 13.01.2022 року на суму 110896,07 грн та акт здачі-приймання робіт (наданих послуг) від 13.01.2022 року.

В свою чергу представник Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» при проведенні демонтажу лічильника газу для проведення експертизи не встановив на вхідний та вихідний патрубки демонтованого лічильника газу заглушки та не запломбував їх, відповідно до вимог Положення, про що зроблено запис в Акті демонтажу лічильника (номера пломб відсутні). Таким чином, лічильник було демонтовано вхідний та вихідний патрубки не опломбовано представником газопостачальної (газотранспортної) організації, а лише опломбував пакет пломбою № 10003635, про що зроблено запис в Акті демонтажу лічильника. Акт демонтажу лічильника та сама процедура демонтажу лічильника не дотримана та є протизаконною, згідно вимог Положення та Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про затвердження Кодексу газорозподільних систем» від 30.09.2015 № 2494.

Абзацом 3 п. 7 гл. 10 розділу Х Кодексу ГРС передбачено, що при виявленні несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРС чи споживача може бути ініційована його експертиза у порядку, визначеному цим розділом. До отримання результатів експертизи розрахунок не облікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення не здійснюється.

Національною комісією в пункті 1 глави 2 Розділу XI наведено вичерпний перелік порушень, внаслідок яких щодо споживача (несанкціонованого споживача) здійснюється нарахування не облікованих об`ємів природного газу. Підпункт 3 - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.

Згідно цього ж Кодексу несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Таким чином, законодавець визначає, що втручання в роботу - це цілеспрямовані умисні дії, які направлені на викривлення даних обліку природного газу.

Суд звертає увагу на те, що матеріали справи не містять висновку експертизи, який би стверджував, що дійсно відбулося несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.

Судом встановлено, що між сторонами у справі склалися правовідносини, які регулюються статтею 714 ЦК України, Кодексом газорозподільних систем, Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженим Наказом Міністерства палива та енергетики України від 27.12.2005 року № 619.

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до глави 5 "Порядок оформлення акта про порушення" розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.

Як визначає п. 2 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами.

Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії).

Абзацом 3 п. 7 гл. 10 розділу Х Кодексу ГРС передбачено, що при виявленні несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРС чи споживача може бути ініційована його експертиза у порядку, визначеному цим розділом. До отримання результатів експертизи розрахунок не облікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення не здійснюється.

Посилання представника відповідача на той факт, що позивач обрав невірний спосіб захисту, оскарживши акт, яким не покладено на позивача жодних зобов`язань та не порушено жодних його прав, суд визнає необґрунтованим та безпідставним, оскільки саме цей акт став підставою для донарахування вартості спожитого газу на суму 110896,07 грн.

Відповідно до змісту ст. ст. 11, 15 ЦК України, цивільні права і обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частина друга статті 5 ЦПК України).

Рішення комісії про задоволення акту про порушення № 3260 від 27.09.2021 року, яким вирішено провести дорахунок вартості спожитого природного газу за період з з 27.03.2021 року по 27.09.2021 рік на суму 110896,07 грн, встановлює для позивача обов`язок сплатити вартість донарахованого об`єму та відповідно належить до актів, які можуть бути оскаржені у розумінні ст. 16 ЦК України.

Згідно Кодексу ГРМ, у разі виявлення оператором ГРМ розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника газу (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку для його усунення. В пункті 9 зазначено, що якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-7 цієї глави, неможливо класифікувати граничні об`єми споживання природного газу населенням, визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм не облікованого природного газу, помноженого на коефіцієнт сезонності та на величину об`ємної максимальної секундної витрати газу, що визначається за спеціальною формулою.

Суд оцінивши зібрані у справі докази та за недоведеності факту неправомірних дій позивача, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову про визнання протиправними дії Києво-Святошинської філії з експлуатації газового господарства Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» щодо проведення перерахунку (донарахування) ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , особовий рахунок НОМЕР_2 ) як не облікованого об`єму природного газу в сумі 110896,07 грн. та скасувати рішення комісії Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» про перерахунок (донарахування) не облікованого об`єму природною газу в сумі 110896,07 грн. за актом про порушення № 3260 від 27.09.2021 року.

З матеріалів справи убачається, що актом про порушення від 27.09.2021 № 3260 встановлено порушення КГС - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, а саме встановлено невідповідність пломб зразку газового лічильника та року випуску лічильника.

Установлено, що експертизу лічильника газу проведено 30.09.2021, про що складено акт експертизи № 2069е від 30.09.2021 року, в якому комісією для проведення експертизи лічильників газу встановлено по результатам зовнішнього огляду лічильника газу: 1.1. Цілісність заводських пломб та повір очного тавра: На експертизу в опломбованому пакеті надійшов лічильник газу Октава G-6 з відсутньою в місці пломбування з правої сторони пломбою, пломба знаходилась окремо в пакеті. Пломба пошкоджена у верхній частині, об давлена по діаметру, є вільний доступ до відлікового механізму. Ліва пломба не пошкоджена; 1.2 Цілісність відлікового механізму: Лічильник функціонує. Стопор зворотнього ходу спрацьовує. Пошкоджена кришка відлікового механізму з правої сторони в місці пломбування (сколи та придавленості). Розсвердлений отвір під пломбування з правої сторони в коробці відлікового механізму. Вісь трибів задавлена в праву сторону. Вісь трибів пошкоджена з лівої сторони (подряпини) та з торців з обох сторін (подряпини та придавленості). Пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення на вісь передаточного колеса. Відліковий механізм виймався і розбирався. 1.3. Механічні пошкодження та інше: корпус забруднений. Висновок комісії для проведення експертизи лічильників газу: виявлено втручання.

Національною комісією в пункті 1 глави 2 Розділу XI наведено вичерпний перелік порушень, внаслідок яких щодо споживача (несанкціонованого споживача) здійснюється нарахування не облікованих об`ємів природного газу. Підпункт 3 - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.

Згідно цього ж Кодексу несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Таким чином, законодавець визначає, що втручання в роботу - це цілеспрямовані умисні дії, які направлені на викривлення даних обліку природного газу.

Суд, дослідивши матеріали справи, установив, що висновок експертизи, який би стверджував, що дійсно відбулося несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ зі сторони позивача відсутній.

Протоколом комісії про задоволення акта про порушення від № 9113 від 13.01.2022 року, яким вирішено провести донарахування вартості спожитого природного газу за період з 27.03.2021 року по 27.09.2021 рік на суму 110896,07 грн, встановлює для позивача обов`язок сплатити вартість донарахованого об`єму та, відповідно, належить до актів, які можуть бути оскаржені у розумінні статті 16 ЦК України.

Згідно з пунктом 1 розділу 3 глави XI КГС, у разі виявлення оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника газу (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку для його усунення. В пункті 9 зазначено, що якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-7 цієї глави, неможливо класифікувати граничні об`єми споживання природного газу населенням, визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм не облікованого природного газу, помноженого на коефіцієнт сезонності та на величину об`ємної максимальної секундної витрати газу, що визначається за спеціальною формулою.

Для застосування вищевказаної санкції, як визначення фактичного об`єму спожитого (розподіленого/поставленого) природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу населенням має бути встановлений факт правопорушення, який підтверджується висновками експертизи про те, що лічильник газу виводився з зачеплення, облік газу припинявся, його покази спотворювалися і вказаний лічильник є непридатним для використання та його показники встановлені на час виявлення порушення не є достовірними.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) дійшла висновку про те, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Суд приходить до висновку, що заявлений позов є належним способом захисту прав та інтересів позивача, оскільки відповідачем покладено на споживача обов`язок щодо сплати донарахованого об`єму газу.

Для підтвердження правомірності здійснених відповідачем донарахувань позивачу об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ споживача.

Згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу ГРМ для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу).

При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24.10.2018 року по справі № 914/2384/17.

Однак, відповідачем не було доведено вчинення з боку позивача наявність усіх складових цього правопорушення, зокрема, наслідків (дії, що призвела до викривлення даних обліку природного газу та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням в лічильник та діями позивача).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18) вказано, що «захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. При цьому Велика Палата Верховного Суду зазначає, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.03.2018 року у справі № 800/559/17, від 03.04.2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30.05.2018 року у справі № 9901/497/18. З огляду на викладене, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права».

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Оскаржуване рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Враховуючи вище викладене, позовні вимоги про визнання протиправними дій Києво-Святошинської філії з експлуатації газового господарства Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (, адреса: 08150, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул. Шевченка, 178) щодо проведення перерахунку (донарахування) ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , особовий рахунок НОМЕР_2 ) як не облікованого об`єму природного газу в сумі 110896 (сто десять тисяч вісімсот дев`яносто шість) гривень 07 копійок та скасувати рішення комісії Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» (, адреса: 08150, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул. Шевченка, 178) про перерахунок (донарахування) не облікованого об`єму природною газу в сумі 110896 (сто десять тисяч вісімсот дев`яносто шість) гривень 07 копійок за актом про порушення № 3260 від 27.09.2021 року підлягають задоволенню судом у повному обсязі.

Щодо зустрічних позовних вимог суд зазначає, що вони спростовуються матеріалами справи.

Враховуючи, що зустрічні позовні вимоги про відшкодування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника газу є взаємопов`язаними з первісними позовними вимогами, і задоволення останніх виключає можливість задоволення таких зустрічних вимог, у їх задоволенні слід відмовити.

Інші надані сторонами докази висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 141, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», третя особа: ОСОБА_4 про захист прав споживачів та визнання дій по донарахуванню за спожитий газ неправомірними задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Києво-Святошинської філії з експлуатації газового господарства Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (, адреса: 08150, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул. Шевченка, 178) щодо проведення перерахунку (донарахування) ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , особовий рахунок НОМЕР_2 ) як не облікованого об`єму природного газу в сумі 110896 (сто десять тисяч вісімсот дев`яносто шість) гривень 07 копійок.

Скасувати рішення комісії Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» (, адреса: 08150, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул. Шевченка, 178) про перерахунок (донарахування) не облікованого об`єму природною газу в сумі 110896 (сто десять тисяч вісімсот дев`яносто шість) гривень 07 копійок за актом про порушення № 3260 від 27.09.2021 року.

В задоволенні зустрічного позову Акціонерного товариства «Оператор газорозподільчої системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про відшкодування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника газу відмовити повністю.

Стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільчої системи «Київоблгаз» в дохід держави судовий збір у розмірі 1984 (одна тисяча дев`ятсот вісімдесят чотири) гривні 80 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано .

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 26.12.2022 року.

Суддя А.В. Янченко