Справа № 286/2068/22
УХВАЛА

22 грудня 2022 року

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Гришковець А. Л. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Овруцької міської ради Житомирської області про виділення в натурі частки нежитлового приміщення, яке належить співвласникам на праві спільної часткової власності , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Овруцької міської ради Житомирської області про виділення в натурі частки нежитлового приміщення, яке належить співвласникам на праві спільної часткової власності.

Під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідали вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, відповідно до положень ст. 175 ЦПК України позовна заява серед іншого, повинна містити і повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, вимоги вказаної норми позивачем не було дотримано в повній мірі.

Так, відповідно до ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідач це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Зазначений висновок висловлено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).

Згідно ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Як випливає з положень ч.ч. 1, 3, 4 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Проте, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити виділ у натурі частки з нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про виділ у натурі частки з нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про виділ у натурі частки з нерухомого майна і таке право підлягає судовому захисту на підставі положень ст. 15, 16 ЦК України, відповідно до яких кожній особі гарантується право на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, шляхом звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви слідувало, що при зверненні позивача до нотаріуса, йому повідомили, що для проведення добровільного розподілу необхідне звернення всіх співвласників. Хто ж є власником інших 27/100 частин нежитлового приміщення, боксів, ні позивачу, ні іншим власникам невідомо.

Тобто, як свідчив зміст позову, особами, які зазначені позивачем як відповідачі, право позивача не порушувалося і не оспорювалося. Перешкодою до проведення добровільного розподілу стало встановлення кола всіх співвласників, а саме власників інших 27/100 частин нежитлового приміщення.

Однак, як зазначалося вище визначення відповідачів є правом позивача, а обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи - встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову, а не визначення і встановлення відповідачів, і такий висновок висловлено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).

Позивачем же не було зазначено в позові доказів щодо пропозиції всім співвласникам укласти відповідний договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна та посвідчити його нотаріально, відмови нотаріуса у виділі часток.

Таким чином, оскільки, позовна заява містить вимогу щодо виділення в натурі частки нежитлового приміщення, яке належить співвласникам на праві спільної часткової власності, що створює передумови за яких можуть бути порушені права та інтереси інших співвласників майна, тому, мало бути визначено повне коло відповідачів по справі (всіх співвласників нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 ), які перешкоджають позивачу в реалізації його прав, та зазначення доказу щодо відмови нотаріуса в посвідченні договору про виділ частки із спільної часткової власності.

За таких обставин, ухвалою Овруцького районного суду Житомирської області від 15.09.2022 позовну заяву було залишено без руху і надано позивачеві строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачеві ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказану ухвалу було направлено позивачеві для виконання за адресою, зазначеною ним в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_2 , однак не було вручено, про що свідчить конверт з відміткою «Повертається, адресат відсутній за вказаною адресою».

11.11.2022 позивачеві повторно було направлено вищевказану ухвалу за місцем його проживання. Однак, на 21.12.2022 на адресу суду знову повернувся конверт з аналогічною відміткою.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Таким чином, враховуючи положення вказаної правової норми, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зважаючи на відсутність позивача за зазначеним ним в позовній заяві місцем проживання, та неусуення недоліків позовної заяви, наявні правові підстави для повернення позовної заяви позивачеві з роз`ясненням права повторного звернення із заявою до суду при усуненні вказаних недоліків.

Керуючись ч.3 ст.185 ЦПК України суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Овруцької міської ради Житомирської області про виділення в натурі частки нежитлового приміщення, яке належить співвласникам на праві спільної часткової власності повернути позивачеві, роз`яснивши право повторного звернення із позовною заявою до суду при усуненні вказаних недоліків.

На ухвалу суду до Житомирського апеляційного суду через Овруцький районний суд може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручене у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ : А. Л. Гришковець