Справа № 362/2497/19
Провадження № 2/362/139/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2022 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

за участі секретарів судового засідання: Яренко Н.М., Шмагун М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ппро виділ часток майна в натурі,

в с т а н о в и в:

Позивачі у квітні 2019 р. звернулися до суду з позовною заявою, в якій просять виділити в натурі належну їм по 1/3 кожному частку житлового будинку АДРЕСА_1 , що є у спільній частковій власності сторін; припинити право спільної часткової власності позивачів та визнати за ними право приватної вланості, а також вирішити питання щодо судових витрат.

27.04.2020 р. позивачі подали до суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій, окрім первісних вимог, просять суд встановити порядок користування земельною ділянкою, що перебуває у спільному кориситуванні сторін.

Заявлені вимоги обгрунтовує тим, що мають намір на відчуження належних їм часток у нерухомому майні, але через спільність права власності позбавленні такої можливості, а відповідач утримується від добровільного вирішення такого питання, в зв`язку з чим звмушені звернутись до суду.

26.08.2021 р. позивачами уточнено заявлені вимоги, в зв`язку із проведенням у справі судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертиз, не змінюючи підстав та предмету позову.

18.07.2019 р. ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

17.11.2020 р. у справі призначено судові будівельно-технічну та земельну експертизи.

08.11.2022 р. ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито.

Представник позивачів подала до суду заяву, в якій просила суд розглядати справу у її відсутності, вимоги підтримує.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, подала відзив в якому вказала, що не заперечує щодо добровільного поділу нерухомого майна та не розуміє, чого позиваачі звернулися до суду.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та в повному обсязі проаналізувавши всі обставини справи, належність та допустимість доказів, приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положеннями ст.12 ЦПК України передбачено наступне. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

За правилами ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Положеннями ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з технічного паспорту, реєстраційний номер 17118605, на житловий будинок по АДРЕСА_1 , інвентарний номер 3764, реєстровий номер 20-127 1259, та витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно № 15987197 від 19.09.2007 р., співласниками домоволодіння, 1943 року побудови, загальною площею 56,7 кв.м, житловою 31,6 кв.м, є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в рівних частинах по 1/3 кожен. Окрім житлового будинку під літ. А, до складу домоволодіння включено сарай під літ. В, сарай під літ. Б, погріб під літ. Г, огорожа під літ. О-О, вимощення під літ Т та колодязь під літ. К.

Згідно зі ст. ст. 321, 317, 319 ЦК України право власності є непорушним, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.

Спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує: (а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.

Згідно з частиною третьою статті 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Згідно з частинами першою, другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 р. у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що "відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Позивачі пред`явили позовні вимоги саме про виділ належної їм частки в праві спільної часткової власності на домоволодіння за правилами статті 364 ЦК України.

Установивши, що домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві спільної часткової власності трьом співвласникам, виділ частки в цьому майні лише для позивачів є можливим.

Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку ст. 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 р. № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них».

Так, згідно з пунктами 1.2, 2.12.4. Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна від 18, червня 2007 року, поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюється відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.

Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Як роз`яснено в п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 4 жовтня 1991 р. Про практику застосування законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом.

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 9709 від 13.05.2021 р., поділ житлового будинку та належних до нього будівель і споруд, що розташовані по АДРЕСА_1 , між трьома співвласниками, як передбачено п. 6 Постанови пленуму Верховного суду № 7 від 04.10.1991, відповідно до часток співвласників в розмірі по 1/3, не вбачається можливим. На розгляд пропонується технічно можливий варіант поділу житлового будинку, який розроблений із відступом від ідельних часток співвласників. Встановлення порядку користування земельною ділянкою загальною площею 0,2764 га, що розташована по АДРЕСА_1 відповідно до вимог нрмативно-правових актів та часток співласників в розмірі по 1/3 частці є технічно можливим. Дійсна ринкова вартість домоволодіння складає 233535,00 грн.

Так, за висновком експерта, можливий варіант поділу житлового будинку, господарських будівель і споруд із зазначенням: розміру частки по вартості, що становить приміщення, які пропонуються виділити кожному із співвласників; розміру компенсації у зв`язку із відхиленням від розміру часток співвласників та переліку необхідних будівельних робіт в будинку та їх вартості для забезпечення ізольованого користування приміщення, які пропонується виділити співвласникам, що викладено у дослідницькій чаастині в т аблиці № 17 (варіант 1) і зображено на схемі в додатку № 2.

Відступ від ідеальних часток становить:

в одиницях площі житлового будинку:

-для співвласника АДРЕСА_2 (1/3 частки) на 1,1 кв.м більше;

-для співвласника № 2 (1/3 частки) на 3,3 кв.м більше;

-для співвласника № 3 (1/3 частки) на 4,4 кв.м менше.

в одиницях ринкової вартості житлового будинку:

-для співвласника АДРЕСА_2 (1/3 частки) на 12790 грн. більше;

-для співвласника № 2 (1/3 частки) на 2 грн. менше;

-для співвласника № 3 (1/3 частки) на 12788 грн. менше.

Для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які пропонуються виділити співвласникам в житловому будинку, згідно варіант №1, необхідно провести наступні ремонтно-будівельні роботи:

-між житловою кімнатою коридором №1-2 (площею 14,5 кв.м) та житловою кімнатою № 1-3 (площею 7,2 кв.м) демонтувати дверний блок з подальшим закладанням дверного прорізу із штукатуренням обох сторін (**вартість робіт 2900 грн.);

-в зовнішній стіні головного фасаду житлового будинку (літ. «А»), житлової кімнати №1-2 (площею 14,5 кв.м) демонтувати віконний блок, пробити дверний проріз з подальшим влаштуванням зовнішнього дверного блоку із штукатуренням укосів (**вартість робіт 8300 грн.),

та для відповідності вимогам будівельних норм, необхідно провести наступні ремонтно-будівельні роботи:

-житловій кімнаті №1-2 (площею 14,5 кв.м) передбачити заходи щодо влаштування електрифікованої кухні-ніші (влаштування систем електропостачання, каналізації, водопостачання, примусової вентиляції та ін.);

-до зовнішньої стіни головного фасаду житлового будинку (літ. «А»), житлової кімнати №1-2 (площею 14,5 кв.м) добудувати тамбур глибиною не менше 1,5 м;

-в житловій кімнаті №1-3 (площею 7,2 кв.м) передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з житлової кімнати на кухню (влаштування систем вентиляції, каналізації, водопостачання, газопостачання та ін.);

-в кухні № 1-4 (площею 9,1 кв.м) передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення кухні на житлову кімнату.

*нумерація приміщень, згідно платну будинку в технічному паспорті та в додатку №2.

**зазначена вартість робіт по забезпеченню ізольованого користування приміщеннями будівлі, які пропонується виділити співвласникам, є орієнтовною і може бути змінена в залежності від конструктивних рішень, а також від вартості використаних матеріалів, виробів і способу ведення робіт.

Розроблений варіант поділу житлового будинку пропонується із відступом від вимог нормативних документів, а саме для:

- співвласника №1:

?відсутня кімната площею понад 14,0 кв.м, що порушує п.5.19 ДБН В.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення», який передбачено площу загальної кімнати в однокімнатній квартирі повинна бути не менше 14 кв.м;

- співвласника №2:

?висота житлових приміщень від підлоги до стелі становить 2,4 м., що не відповідає п.5.6 ДБН В.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення», відповідно якого висота в житлових приміщеннях повинна становити не менше 2,5 м;

?відсутня кімната площею понад 14,0 кв.м, що порушує п.5.19 ДБН В.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення», який передбачено площу загальної кімнати в однокімнатній квартирі повинна бути не менше 14 кв.м;

- співвласника №3:

?висота житлових приміщень від підлоги до стелі становить 2,4 м., що не відповідає п.5.6 ДБН В.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення», відповідно якого висота в житлових приміщеннях повинна становити не менше 2,5 м.

Для забезпечення доступу співвласнику №1 до відповідної частини житлового будинку, господарських будівель і спорудами пропонується надати земельну ділянку загальною площею 921,33 кв.м (0,092133 га), що на схемі позначена під №1 (зображена зеленим кольором), яка проходить по точках: 1-2-3-4-5-30-29-28-23-22-17-19-20-14-13-12-1 зі сторонами: 37,43м-37,93м-12,48м-6,1м-28,51м-8,21м-2,0м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «А»)-2,77м-2,07м-1,0м-2,91м-1,0м-12,5м-28,48м-5,22м, в тому числі ділянку площею 4,9 кв.м (0,00049 га), що на схемі позначена під № 1-1 (зображена зеленим кольором зі штрихуванням), яка проходить по точках: 14-15-16-17-19-20-14, зі сторонами: 1,0м-4,91м-0,94м-1,0м-2,91м-1,0м пропонується надати з обмеженим використанням для забезпечення співвласника №3 можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту сараю (літ. «Б») відповідно до п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019.

Для забезпечення доступу співвласнику №2 до відповідної частини житлового будинку, господарських будівель і спорудами пропонується надати земельну ділянку загальною площею 921,33 кв.м (0,092133 га), що на схемі позначена під №2 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 5-6-7-8-9-10-11-27-26-25-24-28-29-30-5 зі сторонами: 11,0м-26,63м-15,77м-20,18м-13,41м-11,87м-29,36м-13,27м-4,04м-3,57м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «А»)-2,0м-8,21м-28,51м.

Для забезпечення доступу співвласнику №3 до відповідної частини житлового будинку, господарських будівель і спорудами пропонується надати земельну ділянку загальною площею 921,33 кв.м (0,092133 га), що на схемі позначена під №3 (зображена блакитним кольором), яка проходить по точках: 11-12-13-14-20-19-17-22-23-24-15-26-27-11 зі сторонами: 26,18м-28,48м-12,5м-1,0м-2,91м-1,0м-2,07м-2,77м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «А»)-3,57м-4,04м-13,27м-29,36м, в тому числі ділянку площею 2,8 кв.м (0,00028 га), що на схемі позначена під № 3-1 (зображена блакитним кольором зі штрихуванням), яка проходить по точках: 19-17-22-21-18-19, зі сторонами: 1,0м-2,07м-0,95м-3,11м-0,88м пропонується надати з обмеженим використанням для забезпечення співвласника №1 можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту колодязю (літ. «К») відповідно до п.6.1.41 ДБН Б.2.2.-12:2019.

Варіант № 1 встановлення порядку користування земельною ділянкою загальною площею 0,2764 га зображено на схемі в Додатку № 3 до вказаного висновку.

В запропонованому вище варіанті поділу житлового будинку, поділ виконується з відступом від ідеальних часток співвласників. Тобто, розміри компенсації співвласники повинні отримати тільки за приміщення, які розташовані на земельній ділянці.

За вказних обставин, суд вважає обгрунтованими уточненні вимоги позивачів, що перекликаються із висновком експертизи та законоадвчими вимогами, а тому приходить до висновку про їх задоволення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 76, 77, 80, 81, 223, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Виділити в натурі ОСОБА_1 належну йому на праві власності 1/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами в складі: приміщення: 1-2 площею 14,5 кв.м, сарай, 68/100 частин огорожі за адресою: АДРЕСА_1 .

Виділити в натурі ОСОБА_2 належну їй на праві власності 1/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами в складі: приміщення: 1-1 площею 4,4 кв.м, приміщення: 1-3 площею 7,2 кв.м, приміщення. 1-4 площею 9,1 кв.м, приміщення 1-5 площею 1,5 кв.м, 32/100 частини огорожі за адресою: АДРЕСА_1 .

Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на об`єкти нерухомості - житловий будинок загальною площею 56,7 кв.м, житловою площею 31,6 кв.м, з надвірними будівлями та спорудами (сарай «Б», сарай «В», погріб «Г», огорожа «О», вимощення «І», криниця «К») за адресою: АДРЕСА_1 та визнати право приватної власності за ОСОБА_1 на виділене йому в натурі будинковолодіння загальною площею 14,5 кв.м та за ОСОБА_2 на виділене її в натурі будинковолодіння загальною площею 22,2 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

Решту домоволодіння (1/3 частину) залишити у власності ОСОБА_3 .

Встановити порядок користування земельною ділянкою між власниками виділених в натурі будинковолодінь за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами проведеної в справі судової земельно-технічної експертизи, що відповідає варіанту виділу в натурі власникам окремих частин будинковолодіння, а саме:

Виділити в користування ОСОБА_1 земельну ділянку площею 921.33 кв.м (0,0922133 га), яка проходить по точках: 11-12-13-14-20-19-17-22-23-24-15-26-27-11 зі сторонами: 26,18м-28,48м-12,5м-1,0м-2,91м-1,0м-2,07м-2,77м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ.А)-3,57м-4,04м-13,27м-29,36м, в тому числі ділянку площею 2,8 кв.м (0,00028 га), яка проходить по точках: 19-17-22-21-18-19, зі сторонами: 1,0м-2,07м-0,95м-3,11м-0,88м пропонується надати з обмеженим використанням для забезпечення співвласника ОСОБА_3 можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту колодязю (літ. «К») відповідно до п.6.1.41 ДБН Б.2.2.-12:2019.

Виділити в користування ОСОБА_2 земельну ділянку площею 921.33 кв.м (0,0922133 га), яка проходить по точках: 5-6-7-8-9-10-11-27-26-25-24-28-29-30-5 зі сторонами:11,0м-26,63м-15,77м-20,18м-13,41м-11,87м-29,36м-13,27м-4,04м-3,57м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ.А)-2,0м-8,21м-28,51м.

Решту земельної ділянки площею 921,33 кв.м (0,0922133 га) залишити у користуванні ОСОБА_3 .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 12790 грн. 00 коп. в якості компенсації за відступ від ідеальних часток.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 14645 грн. 80 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 13805 грн. 00 коп.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Суддя Л.М.Кравченко