Провадження № 2-5/522/28/22
16 червня 2022 року Приморський районний суд м. Одеси, в складі:
головуючого судді Шенцевої О.П.
при секретарі Довгань Ж.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Бондара Олексія Миколайовича, за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень зобов`язання вчинити певні дії, -
16 листопада 2021 року Приморський районний суд м. Одеси позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Бондара Олексія Миколайовича, за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень зобов`язання вчинити певні дії задоволено повністю. Визнано незаконним та скасувано рішення державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Бондар Олексія Миколайовича про державну реєстрацію права власності на реконструйований об`єкт від 15.04.2019 року, а саме права приватної власності на прибудову та надбудову мансардного типу до квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 . Зобов`язано ОСОБА_1 знести (демонтувати) підсобне приміщення (сараю) та прибудованого мансардного поверху до квартири АДРЕСА_1 , з приведенням будинку АДРЕСА_2 у стан, який був до початку будівництва (реконструкції).
До суду 16 грудня 2021 року надійшла заява від адвоката Шараг Ольги Вікторівни, яка представляє інтереси ОСОБА_1 , згідно якої, остання, просить переглянути заочне рішення суду від 16 листопада 2021 року, скасувати його та призначити справу до розгляду в загальному порядку, з посиланням на те, що у суду не було підстав ухвалювати заочне рішення по справі, оскільки відповідачу по справі не було відомо про час і місце розгляду справи, що підтверджується в тому числі матеріалами самої справи. Вказала, що через належне сповіщення не могла скористатись своїми процесуальними правами. Також, Відповідачка посилається на те, що Позивач не має правових підстав для звернення до суду із вказаною позовною заявою.
18.02.2022 року представник Відповідачки, адвокат Шараг О.В. звернулась до суду з клопотанням про долучення доказів до матеріалів справи, яким просить суд долучити до матеріалів справи договір купівлі-продажу, укладений 24.11.2021 року, згідно якого ОСОБА_2 відчужив нежиле приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 74,4 кв.м..
У судове засідання 16.06.2022 року сторони не з`явились, були сповіщені про час та місце розгляду справи належним чином.
Представником позивача, адвокатом Євценком Р.І. було подано до суду заяву про проведення судового засідання згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України , неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Відповідно до ст.268 ЦПК України, датою складення судового рішення є 16.06.2022 року.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що заява про перегляд заочного рішення суду не підлягає до задоволення з наступних підстав.
У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.
Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.
Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.
Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.
Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідач в заяві про перегляд заочного рішення суду вказує, що в суду не було підстав ухвалювати заочне рішення, оскільки відповідачу по справі не було відомо про час і місце розгляду справи.
Суд враховує, що повістки про виклик в судові засідання спрямовувались за адресою реєстрації відповідачки та була отримана нею завчасно. У подальшому поштова кореспонденція поверталась до суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання кореспонденції».
Таким чином, твердження відповідача щодо неналежного її сповіщенні судом до уваги не приймаються.
Крім цього, суд враховує і ту обставину, що належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи судом відповідачка по справі в судові засідання неодноразово не з`являлась без поважних причин.
Частинами 1, 3, 4 статті 44 ЦПК України передбачено - учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, особа, що брала участь у справі, має можливість користуватися своїми правами, особа, зловживає своїм правом, якщо вона навмисно не була присутня на ключових засіданнях у справі.
Як наголошує у своїх рішеннях ЄСПЛ кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Такий же висновок зроблено Європейським судом у п. 41 рішення Європейського суду від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України».
Не допускається зловживання стороною провадження своїми процесуальними правами та обов`язками (див. mutatis mutandis, п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26.04.2007 р. у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14.10.2003 р.).
Також, Відповідачка у разі незгоди з заявленими позовними вимогами була наділена правом у відповідності до вимог ст.178 ЦПК України подати до суду відзив на позов ОСОБА_2 , однак протягом тривалого часу розгляду справи цього не зробила.
Стосовно ж посилань Відповідачки з приводу того, що остання не погоджується з самим рішенням суду, то Відповідачкою по справі не наведено в його заяві будь-яких посилань на докази, якими Відповідачка обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. По суті заявником не представлено відповідні твердження, які можуть бути підставою для перегляду оскаржуваного заочного рішення суду та можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи.
Повідомлення Відповідачкою Суду, про те, що рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 20.11.2019 року було визнано протиправними та скасовано припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 28.05.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил виданий УДАБК ОМР та визнано протиправним та скасовано постанову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 18.06.2019 року №485/19 та № 486/19 щодо ОСОБА_1 не встановлює факт того, що Відповідачкою було вчинено правомірні дії щодо будування спірного приміщення та того факту, що право власності на вказаний об`єкт був зареєстрований за Відповідачкою на законних підставах.
Інших вагомих обставин для перегляду відповідного заочного рішення суду заявником не зазначено.
Таким чином, судом встановлено, що Відповідачка систематично не з`являлась в судове засідання та не повідомляла про причини неявки без поважних причин, а також, по суті заявником не представлено відповідних доказів та тверджень, які можуть бути підставою для перегляду оскаржуваного заочного рішення суду.
Відповідно до вимог ч.ч.1-2 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Частиною 1 ст.288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Згідно ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.
Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
За наведених обставин, суд вважає, що підстави для скасування зазначеного заочного рішення Приморського районного суду м. Одеси від 16.11.2021 року відсутні, а тому в задоволенні заяви Відповідачки про перегляд заочного рішення слід відмовити.
На підставі наведеного та керуючись ст. 258-260,287-288 ЦПК України, суд, -
Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Бондара Олексія Миколайовича, за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Суддя

16.06.2022