Справа № 755/103/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" липня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Ганжа Д.О.,

за участі

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 755/103/22 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

У С Т А Н О В И В:

23.12.2021 року позивач ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку звернулась до Дніпровського районного суду м. Києва із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_3 терміном один місяць.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина, до складу якої входить Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що спадкоємцем її померлого батька також є мати спадкодавця ОСОБА_2 , котра являється співвласником квартири. З 2000 року коли її батьки розлучилися, вона в подальшому проживала разом із матір`ю в іншому населеному пункті окремо від батька. Батька бачила дуже рідко, кошти на її утримання він не надавав та участі у її житті та вихованні не брав. До дня смерті батька відносини вони не підтримували, спілкуватися батько не бажав.

Позивач зазначає, що останні одинадцять років вона проживає у м. Одесі разом з матір`ю. До столиці приїжджає вкрай рідко, оскільки для неї це затратно. Про смерть батька вона дізналася випадково на початку жовтня 2021 року від своєї бабусі коли вирішила приїхати до батька у Київ для налагодження відносин. Зі слів бабусі остання не повідомила про смерть її батька, оскільки помилково вважала, що її це зовсім не цікавить.

Зібравши документи вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. від 18.11.2021 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у зв`язку із неподанням заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Позивач вказує, що нотаріусом не було вжито заходів щодо повідомлення її, як спадкоємця, про наявність спадкової справи, в тому числі шляхом публічного оголошення чи повідомлення у пресі. На даний час отримати свідоцтво про право на спадщину не вдалося у зв`язку із наявністю арешту накладеного на майно померлого ОСОБА_3 відповідно до постанови Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 22.01.2018 року.

Пропущений строк для прийняття спадщини позивач вважає таким, що пропущений з поважних причин, а тому є всі підстави для його продовження.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20.01.2022 року відкрите провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено у справі підготовче судове засідання (а.с. 20-21).

23 лютого 2022 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу, якою задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів та витребувано від Десятої Київської державної нотаріальної контори копію матеріалів спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 36-37).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23.02.2022 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 34-35).

В судовому засіданні 09.06.2022 року позивач ОСОБА_1 підтримала позов та викладені у ньому обставини.

Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнала, просила задовольнити позов.

У зв`язку з неотримання судом копії матеріалів спадкової справи за клопотанням позивача в судовому засіданні було оголошено перерву до 07.07.2022 року на 10 год. 30 хв.

15.06.2022 року на адресу Дніпровського районного суду м. Києва від Десятої Київської державної нотаріальної контори на виконання вимог ухвали суду про витребування доказів надійшла копія спадкової справи № 1255/2019 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

В судове засідання після оголошення судом перерви сторони не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Позивачем ОСОБА_1 до суду подано заяву з проханням провести розгляд справи у її відсутності, зазначила, що позовні вимоги підтримує.

Відповідачем ОСОБА_2 до суду подано заяву в якій просить провести розгляд справи у її відсутності, в заяві вказала, що позовні вимоги визнає.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що відповідно договору дарування квартири від 18.07.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем В.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 1341, Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Отже, ОСОБА_3 на праві власності належало 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 , що є спадковим майном.

Відповідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

За нормою ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , позивач ОСОБА_1 є донькою спадкодавця ОСОБА_3 (а.с. 9).

17 грудня 2019 року Десятою Київською державною нотаріальною конторою на підставі заяви відповідача ОСОБА_2 про прийняття спадщини відкрито спадкову справу № 1255/2019 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3

18 листопада 2021 року із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 звернулася позивач ОСОБА_1 .

У поданій заяві ОСОБА_1 просила видати свідоцтво про право на спадщину або винести постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1 .

18 листопада 2021 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у зв`язку зі спливом визначеного законом шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно частини 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За нормою частини 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними.

В обґрунтування вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачка стверджує, що з 2000 року коли її батьки розлучилися, вона в подальшому проживала разом із матір`ю окремо від батька. Останні одинадцять років вона проживає у м. Одесі разом з матір`ю, а про смерть батька дізналася від своєї бабусі на початку жовтня 2021 року коли вирішила приїхати до батька у Київ для налагодження відносин.

Зазначені позивачем вищевказані обставини зводяться до того, що остання не була обізнаною про смерть батька.

Відповідач ОСОБА_2 позов визнала.

За нормою ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Частинами 1, 4 ст. 206 ЦПК України визначено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом не встановлено обставин того, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

З огляду на вище викладене, та враховуючи, що відповідачем визнано обставини позову та позовні вимоги, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково. При цьому враховує, що позивачем не доведено обставин порушення її прав Київською міською радою, яка зазначена у позові у статусі відповідача.

Розподіл судових витрат в порядку ч. 1 ст. 141 ЦПК України судом не здійснюється, оскільки позивач судові витрати просила з відповідача не стягувати.

Керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, Порядком вчинення нота¬ріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, ст. ст. 2, 4, 5, 7, 10, 12, 13, 19, 76, 77, 81, 82, 89, 133, 141, 178, 223, 258, 259, 263, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Перебіг визначеного додаткового строку слід рахувати з дня набрання рішення законної сили.

В іншій частині позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Відповідач - Київська міська рада, адреса місця знаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ідентифікаційний .

Відповідач - ОСОБА_2 , адреса проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Повне судове рішення складене 18.07.2022 року.

Суддя