Номер провадження: 22-ц/813/8680/22
Справа № 947/1429/21
Головуючий у першій інстанції Маломуж А. І.
Доповідач Приходько Л. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

28.10.2022 м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Приходько Л.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 26 вересня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

в с т а н о в и в:

26 вересня 2022 року Київський районний суд м. Одеси ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали апеляційну скаргу.

Вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, оскільки не оплачена судовим збором, виходячи із ставок визначених Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, ставка судового збору становить, 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, встановлений судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із матеріалів позивач просив стягнути із відповідачів в рахунок відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 523804,53 гривні та в рахунок відшкодування моральної шкоди у розмірі 2865 775,47 гривень.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції встановлений судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Зважаючи на викладене апелянту необхідно здійснити сплату судового збору за подання до суду апеляційної скарги в розмірі 17025,00 гривень..

Реквiзити рахунку для сплати судового збору: (отримувач коштів ГУК Од.обл./Малиновськ. Р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0015757, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101).

В апеляційній скарзі апелянтами заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги, із посиланням на відсутність у відповідачів доходу через відсутність роботи та запровадження в Україні воєнного стану через збройну агресію Росії проти України, а необхідний до сплати судовий збір перевищує половину розміру їх річного доходу.

Розглянувши клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Такий порядок визначений статтею 8 Закону України «Про судовий збір», з послідуючими змінами, відповідно до положень якої суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за певних умов.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

За приписами ч. 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином у клопотанні про відстрочення сплати судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Тобто, основним у вирішенні питання про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору апелянтами не надано жодного доказу на підтвердження того, що їх майновий стан на день звернення з апеляційною скаргою перешкоджав сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Зважаючи на те, що апелянтами не надано суду належних та достатніх доказів про суми свого доходу, апеляційний суд позбавлений можливості вирішити питання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, а тому не може задовольнити відповідне клопотання апелянта.

Враховуючи зазначене підстави для задоволення клопотання апелянтів про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Вказані обставини відповідно до статей 185, 357 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням скаржнику строку для надання суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня вручення ухвали оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору у вказаному розмірі, або надати вмотивоване клопотання про зменшення/відстрочення/звільнення від сплати судового збору з наданням відповідних доказів на підтвердження обставин, на які посилаються заявники.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 26 вересня 2022 року залишити без руху.

Надати скаржникам строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали і роз`яснити, що у разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Докази сплати судового збору слід подати до Одеського апеляційного суду за адресою: м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 24а з посиланням на номер провадження 22-ц/813/8299/22.

Витребувати з Київського районного суду м. Одеси від 26 вересня 2022 року матеріали справи №947/1429/22 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Матеріали цивільної справи необхідно направити в строк протягом 2 днів з моменту отримання цієї ухвали на адресу Одеського апеляційного суду.

Копію ухвали направити до Київського районного суду м. Одеси (E-mail: ) для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя

Одеського апеляційного суду Л.А.Приходько