ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 645/4728/20 Номер провадження 22-ц/814/2126/22Головуючий у 1-й інстанції Алтухова О.Ю. Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,

суддів Одринської Т.В., Панченка О.О.,

при секретарі Філоненко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Шевченко Дар`я Станіславівна, на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14 червня 2021 року (повний текст рішення складено 18 червня 2021 року) по справі за позовом ОСОБА_1 до державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Верещаки Галини Леонідівни, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: житловий кооператив «Мир» про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, який з часом уточнила, до державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Верещаки Г.Л., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: житловий кооператив «Мир» (далі ЖК «Мир») про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач є дочкою ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свідоцтва про його смерть позивач не отримувала, оскільки про смерть батька дізналася випадково. ОСОБА_4 проживав сам, зв`язок з родичами не підтримував, мав складний характер. Останній раз позивач бачила батька у 2018 році, тоді вони сильно посварилися. Рідна сестра ОСОБА_1 ОСОБА_5 народила дитину і попросила позивача допомогти їй з малюком. Протягом останніх двох років ОСОБА_1 на платній основі допомагала сестрі доглядати за дитиною, фактично постійно проживаючи у родині ОСОБА_5 у м. Бровари Київської обл. До м. Харкова позивач навідувалася рідно і витрачала цей дорогоцінний час на спілкування зі своєю родиною. Повернувшись до м. Харкова у зв`язку із пандемією, позивач дізналася, що її батько помер ще у 2018 році. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яка складається з квартири в ЖК «Мир» за АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею після смерті ОСОБА_4 . Звернувшись до нотаріальної контори вона отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, в зв`язку із пропущенням встановленого законом строку на прийняття спадщини.

У зв`язку з вищевказаним, позивач прохала суд визнати причини пропуску шестимісячного строку на прийняття спадщини поважними та визначити додатковий строк на прийняття спадщини.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14 червня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Верещаки Г.Л., Пікалової Л.В., Шевченка В.В., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ЖК «Мир» про визначення додаткового строку на прийняття спадщини відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Із рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14 червня 2021 року не погодилася позивач ОСОБА_1 та оскаржила його в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі прохає скасувати рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14 червня 2021 року та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

Позиції учасників справи

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Особа, яка подала апеляційну скаргу вважає, що оскаржуване судове рішення є необґрунтованим, а місцевим судом не надано правильну оцінку доказам по справі.

Позивач зазначає, що поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини обґрунтовується сукупністю обставин: погіршення сімейних відносин ОСОБА_1 з батьком - ОСОБА_4 , яке відбулося задовго до його смерті; тривале проживання позивача в іншому населеному пункті; необізнаність позивача про смерть спадкодавця.

Крім того, особа, яка подала апеляційну скаргу вказує на умисні протиправні дії ОСОБА_2 , яка маючи намір на заволодіння квартирою, приховувала від позивача факт смерті ОСОБА_4 .

Разом з тим, жодних дій щодо розшуку інших спадкоємців нотаріусом не було вчинено.

Щодо відзиву на апеляційну скаргу

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Відповідно до частини третьої статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Щодо явки та позиції учасників справи в суді апеляційної інстанції

Представник ОСОБА_1 - адвокат Шевченко Д.С., взявши участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції, вимоги апеляційної скарги підтримала та прохала їх задовольнити, з підстав, які викладеній у даній скарзі.

Представник ОСОБА_2 адвокат Задерей О.В., будучи присутнім у судовому засіданні за допомогою відеоконференцзв`язку, заперечував проти задоволення апеляційної скарги, наголосивши, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачем був пропущений без поважних причин та поновленню не підлягає.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши пояснення осіб, які з`явилися у судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.

Встановлені обставини справи

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 08 листопада 2018 року складено актовий запис № 16455 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 (т.1, а.с. 109).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , батьками ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є: ОСОБА_4 батько, ОСОБА_7 мати (т.1, а.с. 11).

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , 26 грудня 1992 року ОСОБА_8 та ОСОБА_6 уклали шлюб, після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_9 (т.1, а.с. 12).

Згідно довідки № 2 від 25 травня 2020 року, виданої ЖК «Мир», ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , був членом кооперативу та власником квартири в ЖК «Мир» за адресою: АДРЕСА_2 , і на нього відкрито особовий рахунок на дану квартиру. Пайовий внесок в сумі 2451,33 руб. ОСОБА_4 сплачено повністю. Квартира складається з однієї кімнати житловою площею 16,6 кв.м., загальна площа - 29,0 кв.м. ЖК «Мир» є правонаступником Житлово-будівельного кооперативу «Мир» (т.1, а.с. 19).

У Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відсутня інформація щодо права власності, інших речових прав, іпотеки, обтяження щодо квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 28).

Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» на адвокатський запит представника позивача про надання інформації про реєстрацію за ОСОБА_4 права власності на об`єкти нерухомого майна, а також щодо реєстрації права власності на квартиру, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , надало відповідь № 4383/0411/20 від 18 травня 2020 року, в якій роз`яснено про можливість отримання запитуваної інформації з відповідних реєстрів. Також, з відповіді вбачається, що архівна справа на кв. АДРЕСА_1 , у відділі збереження технічної документації комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» не обліковується (т.1, а.с. 27).

Постановою по відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07 травня 2020 року державним нотаріусом Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки ОСОБА_1 не була зареєстрована та не проживала разом із спадкодавцем на час смерті та протягом шести місяців не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, і вважається такою, що не прийняла спадщину (т.1, а.с. 16-17).

Згідно договору від 05 лютого 2018 року про надання послуг по догляду за дитиною за завданням замовника ОСОБА_5 , ОСОБА_1 надавала послуги по догляду за дитиною замовника ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в обсязі та на умовах, визначеним цим договором, а замовник зобов`язується своєчасно здійснювати оплату цих послуг. Договір діяв до 31 грудня 2020 року (т.1, а.с. 29).

З матеріалів спадкової справи вбачається, що 01 грудня 2018 року до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 звернулася ОСОБА_2 (т.1, а.с. 106).

Судом першої інстанції було наголошено, що ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернулася до нотаріальної контори 07 травня 2020 року (т.1, а.с. 124), а до суду з позовною заявою у серпні 2020 року.

Позиція суду апеляційної інстанції

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20).

Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач, як на підставу поважності пропуску шестимісячного строку на прийняття спадщини та визнання додаткового строку на її прийняття, вказала, що протягом періоду осінь 2018 рік - весна 2020 року вона допомагала своїй сестрі ОСОБА_5 доглядати за дитиною, фактично проживаючи у м. Бровари Київської обл., що займало багато часу, а тому до м. Харкова ОСОБА_1 приїздила нечасто, витрачаючи цей час на спілкування зі своєю родиною та виховання власних дітей.

На підтвердження вищевказаного, позивачем до місцевого суду надано копію договору від 05 лютого 2018 року про надання послуг по догляду за дитиною за завданням замовника ОСОБА_5 , відповідно до якого ОСОБА_1 надавала послуги по догляду за дитиною замовника ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в обсязі та на умовах, визначеним цим договором. Строк дії договору - до 31 грудня 2020 року.

Вищевказаним договором підтверджується, що позивач тривалий період часу проживала у м. Бровари Київської обл., що пов`язано із наданням нею послуг по догляду за дитиною. Водночас, ОСОБА_1 в поданій нею позовній заяві зазначає, що вона періодично приїздила до м. Харкова з метою спілкування із власною сім`єю.

Враховуючи, що позивач періодично перебувала у м. Харкові, тривалий час (понад два роки) не цікавилася здоров`ям та життям свого батька, а із заявою про прийняття спадщини звернулася до нотаріуса із пропуском строку для прийняття спадщини понад рік у період дії договору про надання послуг по догляду за дитиною, то колегія суддів вважає, що доводи позивача в частині надання послуг по догляду за дитиною в іншій місцевості не можуть бути підставою для визнання поважною причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки поважність причин підлягає доведенню на підставі сукупності доказів, які в достатній мірі підтверджують наявність фактів, якими обґрунтовуються вимоги.

Отже, вищевказані докази не підтверджують поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк.

Крім того, колегія суддів погоджується із висновком місцевого суду, що неспілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Також безпідставним є посилання позивача на недобросовісність поведінки відповідача щодо ненадання відомостей про відкриття спадщини, оскільки вказані обставини також не свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, так як не є перешкодою на вчинення спадкоємцем дій по прийняттю спадщини відповідно до норм цивільного права.

Отже, з огляду на обставини цієї справи, обмеження позивача на прийняття спадщини, яка пропустила визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк без поважних причин, є пропорційними і водночас його необхідним наслідком.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Як вбачається з частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як передбачено пунктом 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, підстави виходу за межі доводів апеляційної скарги відсутні, а тому підстави для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Отже, апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Шевченко Д.С., слід залишити без задоволення, а рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14 червня 2021 року без змін.

Щодо судових витрат

За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Зважаючи на те, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, то відсутні підстави для нового розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Шевченко Дар`я Станіславівна залишити без задоволення.

Рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14 червня 2021 року- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 25 листопада 2022 року.

Головуючий В.П. Пікуль

Судді Т.В. Одринська

О.О. Панченко