Провадження № 2/643/1794/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.02.2022 Московський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Єрмак Н.В.

за участю секретаря Постульги О.Г.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради, П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Харківської міської ради, третя особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, в якій просить визначити йому додатковий строк в два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тітки- ОСОБА_3 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_3 , яка до серпня 2020 року проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . З серпня 2020 по день смерті ОСОБА_3 через поганий стан здоров`я переїхала до батьків позивача. Через сварку з батьками позивач перестав спілкуватися з ними та з тіткою ОСОБА_3 . В липні 2021 року позивач вирішив помиритися з батьками та приїхав до них у квартиру, де і дізнався, що його тітка ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого заповідала позивачу все майно, де б таке не знаходилось та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право. Вказані обставини унеможливили прийняття ним спадщини у встановлений законом строк. 10.07.2021 позивач, як спадкоємець за заповітом від 02.11.2012 року, звернувся до П`ятої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_3 , проте, державний нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Ухвалою від 17.09.2021 року провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 26.01.2021 за клопотанням позивача у державного нотаріуса витребувано належним чином виготовлену та завірену копію спадкової справи, закрито підготовче провадження у справі, та справу призначено до судового розгляду.

У встановлений судом строк відповідач Харківська міська рада подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що позивач вважається таким, що не прийняв спадщину, оскільки у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 не звернувся, та зазначені позивачем у позовній заяві обставини не свідчать на поважність пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини і не відносяться до поважних причин, відповідно до практики Верховного Суду.

В судовому засіданні позивач та його представник адвокат Мацонь Д.Г. позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили позов задовольнити.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Третя особа просила розглянути справу без її участі, про що зазначила у письмовій заяві.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Як встановлено судом, та підтверджується письмовими доказами, квартира АДРЕСА_2 зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності, виданого 13.01.1994 року Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду.

02.11.2012 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Литвиненко Ю.Ю. р. № 8-958, яким на випадок своєї смерті зробила розпорядження: все її майно (рухоме та нерухоме майно, гроші, банківські вклади, цінні папери, майнові права, корпоративні права тощо), де б таке не знаходилось та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом вона матиме право, вона заповідала ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла.

Згідно наданої до суду копії спадкової справи № 119/01-16 після померлої ОСОБА_3 , вбачається, що 10.07.2021 до П`ятої ХДНК із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 звернувся ОСОБА_2 . Інших заяв про прийняття або відмову від спадщини від спадкоємців не надходило, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10.07.2021 року державним нотаріусом П`ятої ХНК Зімницькою В.П. відмовлено ОСОБА_2 у вчиненні нотаріальної дії, а саме, у відкритті спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_2 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки пропущений строк для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно із ст. ст.1268-1270ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріуса заяви про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Допитані в судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 показали, що позивач дійсно не був обізнаний про існування заповіту, оскільки на день смерті ОСОБА_3 проживала з батьками позивача з якими він на той час зовсім не підтримував відносини.

Враховуючи вищевикладене, суд встановив, що причини пропущення позивачем строку подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, судом встановлено, що оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, та позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Приймаючи до уваги вищенаведене та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк в два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 .

Перебіг зазначеного строку рахувати з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено сторонами в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 .

Відповідач: Харківська міська рада, місцезнаходження: , місцезнаходження: 61200, м. Харків, майдан Конституції, 7.

Третя особа: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, , місцезнаходження: 61146, м.Харків,, ввул. Валентинівська, 27-Г.

Суддя Н.В. Єрмак