КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
єдиний унікальний номер справи: № 362/3467/19
номер провадження: № 22-ц/824/142/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних прав:

судді - доповідача Білич І.М.

суддів Лапчевської О.Ф., Болотова Є.В.,

при секретарі Рагушіної І.В.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою адвоката Головенко Дмитра Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 жовтня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л.,

по цивільній справі № 362/3467/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення майна в натурі, визнання права власності та стягнення компенсації,

в с т а н о в и л а :

У червні 2019 року ОСОБА_2 звернулася зо суду із позовом до ОСОБА_3 , за результатами розгляду якого просила суд:

припинити право спільної часткової власності на нерухоме майно та виділити їй в натурі майно, що належить їй на праві спільної часткової власності, а саме: нерухоме майно - 1-й поверх будинку загальною площею 58,3 кв.м., що включає в себе наступні приміщення будинку: 1-1 житловою площею 17,2 кв.м.; 1-2 житловою площею 24,0 кв.м., 1-3 ванну 4,8 кв.м.; 1-4 кухню 12,3 кв.м., а також господарські будівлі: погріб під Б, що складає 45/100 частин нерухомого майна, та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .;

залишити у спільному користуванні співвласників: опорні конструкції будинку, дах та горище будинку, огорожу 1 та ворота № 2;

визнати за нею право власності на нерухоме майно: 1-й поверх будинку загальною площею 58,3 кв.м., що включає в себе наступні приміщення будинку: 1-1 житловою площею 17,2 кв.м.; 1-2 житловою площею 24,0 кв.м., 1-3 ванну 4,8 кв.м.; 1-4 кухню 12,3 кв.м., а також господарські будівлі: погріб під Б, що складає 45/100 частин нерухомого майна, та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .;

стягнути з ОСОБА_3 на користь позивача компенсацію за зменшення її частки в спільному майні в розмірі 11 572,35 грн., що складає 5 % вартості майна.

В обгрунтування позовних вимог вказувала, що вона та відповідач є співвласниками у рівних частках житлового будинку АДРЕСА_1 .

Разом з тим, оскільки між сторонами у справі виникають постійні суперечки про порядок користування вказаним нерухомим майном, позивач звертаючись до суду просила задовольнити заявлені вимоги в повному обсязі.

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 жовтня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні заявлених позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що виділення будь-кому із співвласників І (першого) поверху спірного будинку безумовно порушить право іншого співвласника на вільний доступ до своєї частини будинку, оскільки останньому необхідно влаштувати прибудову із облаштуванням в ній сходової клітки для підняття до свої частини шляхом переобладнання діючого балкону. Так як власник якому буде виділено 2 (другий) поверх будинку в силу вимог ч.3 ст.364 ЦК України набуде право власності на виділене майно у вигляді 2 (другого) поверху житлового будинку. Разом з тим, з огляду на Державні будівельні норми України «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» ДБН В 2.2-15-2005, затверджені наказом Державного комітету України з будівництва та архітектури від 18.05.2005 року №80 - є невизначеним, який статус буде мати об`єкт, що складає 2 поверх спірного будинку: одноквартирний (односімейний) житловий будинок чи квартира у багатоквартирному житловому будинку. Як наслідок, суд не вбачав необхідним і можливим виділення одному із співвласників 2 (другого) поверху спірного будинку, що не має доступу до нього та потребує влаштування прибудови із облаштуванням в ній сходової клітини для підняття до своєї частини. Тому вважав, що позовні вимоги є необґрунтованими, а тому задоволенню не підлягають.

Не погоджуючись з рішенням суду позивач подала апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права та неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, просила рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

Так, в обгрунтування доводів апеляційної скарги вказуючи на безпідставне неврахування судом першої інстанції експертного висновку яким було запропоновано три варіанти поділу майна та варіант, який було обрано позивачем, є найбільш вдалим.

Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном відповідної матеріальної компенсації.

Отже, враховуючи зазначене та відсутність у відповідача іншого варіанту поділу майна, вважала, що її права, як співвласника, порушені та мають бути поновлені відповідно до вимог закону.

Представником відповідача до суду були подані письмові пояснення в яких зазначалось про необхідність залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.

У ході розгляду справи в суді апеляційної інстанції представником відповідача було подано до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 липня 2020 року клопотання було задоволено та призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. Зупинено провадження у справі на час проведення експертного дослідження.

На вирішення експерті були поставлені наступні питання:

- чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва розділити (виділити частку) об'єкт нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників?

- які варіанти розподілу (виділення частки) об'єкта нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 можливо визначити відповідно до часток співвласників та вимог нормативно-правових актів?

- яка дійсна вартість будинку та, відповідно, належних сторонам: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 часток у праві власності на будинок АДРЕСА_1 ?

- які потрібно виконати роботи по переобладнанню будинку і яка вартість по кожному з наданих варіантів розподілу?.

10 червня 2022 року до Київського апеляційного суду з КНДІСЕ було повернуто матеріали цивільної справи № 362/3467/19 разом із висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 19188/20-43/18826/18827/21-43 від 24 лютого 2022 року та акт здачі-приймання висновку експерта.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 червня 2022 року провадження у справі поновлено.

Представник позивача надала письмові пояснення виходячи з висновку експерта від 24 лютого 2022 року.

припинити право спільної часткової власності та виділити ОСОБА_2 в натурі майно, а саме: нерухоме майно - ІІ-й поверх будинку загальною площею 48,9 кв.м., що включає в себе наступні приміщення будинку: -5 житлову площею 17,3 кв.м.; - 6 житлову - 15,9 кв.м.; - 7 житлову - 8,8 кв.м.; -8 житлову - 6,9 кв.м., а також господарські будівлі: 1/2 господарської будівлі літ «Б» (гараж), 1/2 огорожа, що складає 46/100 частин нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

виділити ОСОБА_3 в натурі майно, а саме: нерухоме майно - 1-й поверх будинку загальною площею 58,3 кв.м., що включає в себе наступні приміщення будинку: -1 житлову площею 17,2 кв.м., -2 житлову - 24,0 кв.м., - 3 ванну (санвузол суміщений) - 4,80 кв.м, - 4 кухню - 12,3 кв.м., а також надвірних будівель і споруд: 1/2 господарської будівлі літ «Б» (гараж), погріб під літ «Б», 1/2 огорожа, що складає 54/100 частин нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

у спільному користуванні співвласників залишити: опорні конструкції будинку; дах та горище будинку; ворота №2;

визнати за ОСОБА_2 право власності, на нерухоме майно - ІІ-й поверх будинку загальною площею 48,9 кв.м., що включає в себе наступні приміщення будинку: -5 житлову площею 17,3 кв.м.; -6 житлову - 15,9 кв.м.; -7 житлову - 8,8 кв.м.; -8 житлову - 6,9 кв.м., а також господарські будівлі: 1/2 господарської будівлі літ «Б» (гараж), 1/2 огорожа, що складає 46/100 частин нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказуючи, що для переобладнання житлового будинку з одноквартирного в двоквартирний необхідно буде провести наступні будівельній роботи:

- демонтувати сходи на другий поверх, про що зобов`язати здійснити ОСОБА_3 самостійно за власний рахунок;

- закласти проріз у перекритті між першим та другим поверхами, що ОСОБА_2 буде здійснено самостійно за власний рахунок;

- влаштувати зовнішні сходи на другий поверх для другого співвласника з боку лівого фасаду будинку, що ОСОБА_2 буде здійснено самостійно за власний рахунок;

- у приміщенні -7 площею 8,8 кв.м влаштувати суміщений санвузол, у приміщенні -8 площею 6,9 кв.м. влаштувати кухню (II поверх), що ОСОБА_2 буде здійснено самостійно за власний рахунок.

Представник позивача у судовому засіданні апеляційну скаргу підтримала та просила задовольнити її в повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належний чином, про причини поважності причин своєї неявки суду не повідомив.

Враховуючи положення ч.2 ст. 372 ЦПК України, а також строки розгляду справи, судом апеляційної інстанції визнано за можливе розглянути справу за відсутністю відповідача, оскільки його неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення представника позивача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до свідоцтва про право на спадщину за законом від 20 вересня 2014 року ОСОБА_2 отримала у спадщину нерухоме майно -1/2 частину будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до розпорядження Великобугаївської сільської ради №3 від 28 січня 2016 року «Про перейменування вулиць та провулків в селі Велика Бугаївка Васильківського району Київської області» вулиця «Чапаєва» села Велика Бугаївка Васильківського району Київської області перейменована на вулиця «Тиха».

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 27 травня 2019 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в рівних частках по 1/2 частці на праві приватної власності належить житловий будинок АДРЕСА_1 .

Звертаючись до суду з позовом про виділення частки майна в натурі, позивач, як на підставу для задоволення своїх позовних вимог, посилалася на висновок № ЕD-1727-1-1268.19 будівельно-технічного експертного дослідження від 02 березня 2019 року у якому запропоновано три варіанти поділу спірного нерухомого майна, усі без виключення із виділенням одному із співвласників 1-го поверху будинку, а іншому - ІІ поверху.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що виділення будь-кому із співвласників І-го поверху спірного будинку безумовно порушить право іншого співвласника на вільний доступ до своєї частини будинку, оскільки останньому необхідно влаштувати прибудову із облаштуванням в ній сходової клітки для підняття до свої частини шляхом переобладнання діючого балкону.

Разом з тим, враховуючи те, що варіанти поділу спірного будинку, запропоновані експертом у висновку № ЕD-1727-1-1268.19 будівельно-технічного експертного дослідження від 02 березня 2019 року, фактично не вирішували спір по суті, зокрема не вирішували питання щодо необхідності облаштування окремого виходу, перепланування тощо, судом апеляційної інстанції за клопотанням було призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Згідно з висновком за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 19188/20-43/18826/18827/21-43 від 24 лютого2022 року експертом було запропоновано 2 можливих варіанта поділу (виділу) з відступом від часток співвласників у спірному житловому будинку.

При цьому, висновком встановлено, що по всіх варіантах поділу (виділу) будинку передбачено виконання будівельних робіт, які пов`язані з реконструкцією житлового будинку, тобто переобладнання житлового будинку у з одноквартирного в двохквартирний (влаштування прорізів в зовнішніх стінах, влаштування перекриття між поверхами, влаштування сходів на другий поверх та ін., у тому числі інженерних мереж систем електропостачання, газопостачання, водопостачання та опалення.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Визнання за кожним зі співвласників права на конкретну частину майна в натурі спричиняє припинення спільної власності.

Частиною першою ст. 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки у праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 364 ЦК України, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Ураховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до ст. 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишається, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто становити окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст.181 ЦК України та приписів Державних будівельних норм України «Будинки і споруди Житлові будинки. Основні положення. ДБН В.2.2-15-2005».

Верховний Суд в постанові від 06 березня 2019 року ухваленій у справі №635/8910/14-ц вказав, що під час вирішення зазначених спорів суди повинні враховувати роз`яснення, викладені в постанові Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок».

Зокрема, виходячи з положень статей 183, 364, 367 ЦК України та роз`яснень, що містяться в пункті 6 зазначеної вище постанови Пленуму Верховного Суду України, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі те, якщо при цьому можливо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності. Порядок користування жилим будинком може бути встановлено також і між учасниками спільної сумісної власності.

Згідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 19188/20-43/18826/18827/21-43 від 24 лютого 2022 року вбачається, що:

технічна можливість поділу (виділу) часток співвласників та у житловому будинку по АДРЕСА_1 у відповідності до вимог нормативних документів відсутня.

технічна можливість поділу (виділу) з відступом від часток співвласників 1/2 та у житловому будинку по АДРЕСА_1 у відповідності до вимог нормативних документів, існує.

Позивач після ознайомлення з експертним заключенням (в особі свого представника) обрала перший варіант поділу будинку запропонований експертом.

За першим варіантом поділу (виділу) з відступом від часток співвласників запропоновано наступний варіант:

Співвласнику 1 з часткою - 1-й поверх будинку загальною площею 58,3 кв.м., що включає в себе наступні приміщення будинку: - 1 житлову площею 17,2 кв.м., - 2 житлову - 24,0 кв.м., - 3 ванну (санвузол суміщений) - 4,80 кв.м, - 4 кухню - 12,3 кв.м., а також надвірних будівель і споруд: 1/2 господарської будівлі літ «Б» (гараж), погріб під літ «Б», 1/2 огорожа, що складає 54/100 частин нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . що більше ідеальної частки в одиницях площі на 4, 7 кв.м. та в одиницях вартості - 23279,5 грн.

Співвласнику 2 із часткою - ІІ-й поверх будинку загальною площею 48,9 кв.м., що включає в себе наступні приміщення будинку: -5 житлову площею 17,3 кв.м.; -6 житлову - 15,9 кв.м.; -7 житлову - 8,8 кв.м.; -8 житлову - 6,9 кв.м., а також господарські будівлі: 1/2 господарської будівлі літ «Б» (гараж), 1/2 огорожа, що складає 46/100 частин нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ., що менше ідеальної частки в одиницях площі на 4,7 кв.м, та в одиницях вартості грошової компенсації - 23279, 5 грн.

Обираючи такий варіант виділу частки майна, позивач вказувала на те, що вона враховувала склад сім`ї відповідача (5 осіб), а відтак виділити їй в натурі майно з відступом від частки, а саме нерухоме майно: 2-й поверх будинку загальною площею 48,9 кв.м., що включає в себе наступні приміщення будинку: -5 житлову площею 17,3 кв.м.; -6 житлову - 15,9 кв.м.; -7 житлову - 8,8 кв.м.; -8 житлову - 6,9 кв.м., а також господарські будівлі: 1/2 господарської будівлі літ «Б» (гараж), 1/2 огорожа, що складає 46/100 частин нерухомого майна.

Відповідачу по справі виділити нерухоме майно: 1-й поверх будинку загальною площею 58,3 кв.м., що включає в себе наступні приміщення будинку: - 1 житлову площею 17,2 кв.м., - 2 житлову - 24,0 кв.м., - 3 ванну (санвузол суміщений) - 4,80 кв.м, - 4 кухню - 12,3 кв.м., а також надвірних будівель і споруд: 1/2 господарської будівлі літ «Б» (гараж), погріб під літ «Б», 1/2 огорожа, що складає 54/100 частин нерухомого майна.

Хоча з відповідача при такому виділі в натурі нерухомого майна на її користь може бути стягнуто компенсацію за зменшення її частки в спільному майні в розмірі 26 312, 50 грн. - вона відмовляється від такої компенсації з метою врегулювання спору між співвласниками.

Просила припинити між сторонами у справі право спільної часткової власності на частки в нерухомому майні.

Беручи до уваги, що у відповідності до висновку експерта при обраному позивачем першому варіанті виділу частки в натурі для переобладнання житлового будинку з одноквартирного в двоквартирний необхідно провести наступні будівельні роботи, які мають бути розподілені між сторонами на думку представника позивача наступним чином, а саме:

- демонтаж сходів на другий поверх, повинно бути здійснено відповідачем в справі з урахуванням також того, що такі сходи можуть бути продані;

- закладення прорізу у перекритті між першим та другими поверхами, що позивач зобов`язувалася здійснити за власний рахунок;

- влаштування зовнішніх сходів на другий поверх для другого співвласника з боку лівого фасаду будинку, позивач зобов`язувалася здійснити за свій рахунок;

- у приміщенні -7 площею 8,8 кв.м влаштувати суміщений санвузол, у приміщенні -8 площею 6,9 кв.м. влаштувати кухню (2 поверх), позивач зобов`язувалася зробити за власний рахунок (буде користуватися електричною плитою).

Колегія суддів вважає, що зазначений обраний позивачем варіант виділу спільного сумісного майна в натурі не може бути здійснено з урахуванням наступних обставин.

Так, погодившись на вказаний вище варіант поділу, позивач не висловила у повному обсязі своєї згоди на проведення необхідних будівельних робіт за висновком експерта щодо переобладнання житлового будинку з одноквартирного в двоквартирний.

Зокрема, у висновку було зазначено, що для переобладнання будинку по 1-му варіанту необхідно буде провести наступні будівельній роботи:

- демонтувати сходи на другий поверх;

- закласти проріз у перекритті між першим та другим поверхами;

- влаштувати зовнішні сходи на другий поверх для другого співвласника з боку лівого фасаду будинку;

- у приміщенні -7 площею 8,8 кв.м влаштувати суміщений санвузол, у приміщенні -8 площею 6,9 кв.м. влаштувати кухню (II поверх).

Слід зазначити, що позивачем не було надано згоди на взяття на себе обов'язку щодо здійснення демонтажу сходів на другий поверх.

У свою чергу, покладення цього обов'язку на відповідача, як то запропонував позивач, є неможливим, оскільки згода відповідача на те у матеріалах справи відсутня.

Влаштування зовнішніх сходів на другий поверх для другого співвласника з боку лівого фасаду будинку, позивач зобов`язувалася здійснити за свій рахунок, однак колегія суддів вважає, що обраний позивачем запропонований експертом варіант виділу вказує (проживання та користування другим поверхом будинку, як окремим житловим приміщенням (квартирою) на необхідність влаштування саме вхідної групи. Яка надасть можливість власнику здійснювати не тільки прохід, але й вчиняти дії пов`язані з переміщенням предметів вжитку, побуту, тощо.

За результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 19188/20-43/18826/18827/21-43 від 24 лютого2022 року експерт також вказував на те, що по всіх варіантах поділу(виділу) садибного (індивідуального) житлового будинку по АДРЕСА_1 , що запропоновані у дослідській частині передбачено виконання будівельних робіт, які пов`язані з реконструкцією житлового будинку, тобто переобладнання житлового будинку з одноквартирного в двохквартирний (влаштування прорізів в зовнішніх стінах, влаштування перекриття між поверхами, влаштування сходів на другий поверх та ін.). в тому числі інженерних мереж систем електропостачання, газопостачання, водопостачання та опалення.

Вартість будівельних робіт по запропонованих варіантах поділу(виділу) часток у житловому будинку залежить від прийнятих конкретних рішень (об`ємно-планувальних, конструктивних тощо), способу виконання робіт та застосованих будівельних матеріалів і виробів, які обумовлюються розробленою відповідно до вимог законодавства проектною та технічною документацією.

Визначення вартості будівельних робіт по переобладнанню систем інженерного устаткування, систем опалення, електропостачання та газопостачання залежить від прийнятих інженерних рішень (визначення точки підключення до існуючих джерел інженерних мереж систем газо-, електропостачання та ін.,) які обумовлюються розробленою та погодженою у встановленому порядку проектно- кошторисною документацією.

Кожним співвласником замовляється проект на переобладнання частин житлового будинку, у тому числі систем інженерного обладнання, який складається організаціями, що мають відповідну ліцензію. Розробка проекту, визначення вартості його розробки і затвердження у встановленому законом порядку з відповідними службами і установами, не входить до компетенції експертів. ( том 1 а.с.217-243).

При цьому, як вбачається з висновку експерта від 24 лютого 2022 року, всі два варіанти поділу житлового будинку передбачають здійснення будівельних робіт з перепланування та добудов, проте не містять даних ким і за чий рахунок мають здійснити сторони такі переобладнання. Не було запропоновано порядку здійснення таких дій і в суді апеляційної інстанції, в той час суд позбавлений права самостійно визначити покладення обов`язків пов`язаних з переобладнанням, проведенням будівельних робіт на ту чи іншу сторону у справі.

Крім того, висновки органів державного архітектурно-будівельного контролю, пожежної і санітарної інспекцій та інших відповідних органів про можливість переобладнання систем інженерного устаткування, систем опалення, електропостачання та газопостачання за запропонованими варіантами виділення, у матеріалах справи також відсутні.

В той же час відсутність вказаної вище дозвільної документації зазначених органів, на думку колегії суддів, позбавляє сторону можливості провести переобладнання та будівельні роботи по виділенню майна в натурі за визначеним експертом та обраним позивачем варіантом виділу. Так як не виключає, наявність відмови у наданні дозвільної документації у зв`язку з наявністю технічною неможливістю у здійсненні такого переобладнання (влаштування на другому поверсі кухні). Тобто фактично призведе до самочинного будівництва.

Також позивачем ставилося питання щодо виділу в натурі надвірних будівель і споруд: 1/2 господарської будівлі літ «Б» (гараж), погріб під літ «Б», 1/2 огорожи. Зазначені об`єкти розташовані на земельній ділянці, в той же час питання пов`язані з виділенням земельної ділянки на якій вони розташовані, позивачем взагалі не ставиться.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З урахуванням вищевикладеного, а також зважаючи на те, що наявні у справі докази свідчать про неможливість поділу житлового будинку в натурі на дві ізольовані жилі квартири без вирішення питання щодо покладення на кожного із співвласника обов`язку (персоніфіковано) в частині визначення дій по проведенню робіт пов`язаних з будівельними роботами по переобладнанню без відповідної дозвільної документації та за відсутності погоджених проектів у можливій зміні систем інженерного обладнання (систем газо-, електропостачання та ін.,) за обраним варіантом виділу, суд апеляційної приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Хоча зазначених висновків дійшов і суд першої інстанції в ході розгляду справи, в той же час беручи до уваги те, що судом апеляційної інстанції досліджувалися та перевірялися докази які не були предметом доказування при розгляді справи в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що рішення суду підлягає скасуванню з постановленням нового у відповідності до положень ст. 376 ЦПК України про відмову у задоволенні заявлених вимог з зазначених вище підстав.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 372, 374, 376, 381-384, 387 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 жовтня 2019 року скасувати та постанови нове судове рішення, за яким ОСОБА_2 відмовити в задоволенні заявлених позовних вимог.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст постанови складено 07 березня 2023 року.

Суддя - доповідач:

Судді: