Справа № 721/429/22
Провадження 2/721/127/2022
19 липня 2022 р. Путильський районний суд Чернівецької області в складі:
головуючого судді Проценко Л.Г.
за участю секретаря судових засідань Сухорукова І.М.,
розглянувши у смт. Путила в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Вижницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Усть-Путильської сільської ради, третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог Державне підприємство «Путильське лісове господарство» до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої самовільною порубкою лісу, -
Відповідно до положень п.1 ч. 3 ст. 105 ЛК України, особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть відповідальність за порушення лісового законодавства. Згідно ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди. Зі змісту ст. 107 ЛК України вбачається, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Ухвалою суду від 22 червня 2022р. було відкрито провадження у справі та її розгляд призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Представник позивача надав заяву про розгляд справи в його відсутності, позовні вимоги підтримав, просить суд їх задовольнити та не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Представник третьої особи будь-яких письмових пояснень, заяв або клопотань не надав.
Відповідач відзиву на позов, будь яких-клопотань, у тому числі й про розгляд справи за його участі, до суду не подав. Позовна заява з додатками, а також ухвала про відкриття провадження по справі були отримані відповідачем, про що свідчить зворотнє поштове повідомлення. За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню на підставі наступного.
В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів .
Згідно ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановленихцим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
В силу ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Як вбачається з вироку Путильського районного суду Чернівецької області від 14.02.2022 р. працівниками державного підприємства «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» у серпні 2021 року було виявлено вчинення ОСОБА_1 самовільної порубки лісу на території лісоугідь, що розташовані в кв.36 вид. 30 Розтоківського лісництва ДП «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп», у адмінмежах с.Розтоки Вижницького району Чернівецької області.
Вироком Путильського районного суду Чернівецької області від 14.02.2022 р., який набрав законної сили, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.246 КК України,а саме, незаконну порубку дерев, що спричинило тяжкі наслідки та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, та на підставі ст.75 КК України звільнено від відбуття покарання з іспитовім строком на один рік. Зокрема, ОСОБА_1 було визнано винним у тому, що він на початку серпня 2021 року вчинив самовільну порубку 8 дерев породи «ялина» на території лісоугідь в квартал №36 виділ №30 Розтоківського лісництва ДП «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп», чим завдав шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 137518 грн., що спричинило тяжкі наслідки. (а.с.11-14)

Наказом №554 від 27.09.2021р. Державне підприємство «Спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Карпатський держспецлісгосп» припинене шляхом реорганізації, а саме приєднання до Державного підприємства «Путильське лісове господарство». (а.с.15-17)

Відповідно до нової редакції Статуту Державного підприємства «Путильське лісове господарство» ДП «Путильський лісгосп» (скорочена назва) є правонаступником прав та обов`язків Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Карпатський держспецлісгосп», зокрема, у сфері охорони навколишнього природного середовища. (а.с.18,19)

Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Згідно вимог ч. 1 ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», одним з джерел формування Державного фонду та районних фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі відповідного районного бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством.

Згідно вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» зазначається, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Згідно ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що позовні вимоги керівника Вижницької окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Усть-Путильської сільської ради є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор мас право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом.

Згідно із ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Усть-Путильська сільська рада, а підставою для здійснення представництва прокуратурою у вказаних правовідносинах є наявність порушень економічних інтересів держави внаслідок завданої шкоди навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев.

Так, згідно вимог ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Статтею 16 вказаного Закону встановлено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.

До відання виконавчих органів сільських рад, згідно із ст. 33 вказаного Закону віднесено визначення в установленому порядку розмірів відшкодувань за забруднення довкілля та інші екологічні збитки, а також здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення.

Окрім цього, повноваження місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища також встановлені в статтях 15, 19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції яких, поряд з іншими функціями, віднесено, здійснення координації діяльності відповідних, спеціально уповноважених, державних органів управління в галузі охорони навколишнього природного середовища на їх території. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до законодавства України.

Нормами ст.78 Бюджетного кодексу України на виконавчі органи відповідних місцевих рад або сільських голів (якщо відповідні виконавчі органи не створені згідно із законом) покладено обов`язки із забезпечення виконання відповідних місцевих бюджетів, а місцеві фінансові органи, якими є відповідно до п.39 ч.1 ст.2 БК України вказані вище органи та посадові особи) здійснюють загальну організацію та управління виконанням відповідного місцевого бюджету, координують діяльність учасників бюджетного процесу з питань виконання бюджету. Крім того, згідно за вимогами ч.5 ст.78 БК України органи, що контролюють справляння надходжень бюджету, забезпечують своєчасне та в повному обсязі надходження до місцевих бюджетів податків і зборів (обов`язкових платежів) та інших доходів місцевих бюджетів відповідно до законодавства.

Крім того ст. 111 ч. 2 Бюджетного кодексу України закріплено, що місцеві фінансові органи здійснюють контроль за дотриманням бюджетного законодавства на кожній стадії бюджетного процесу щодо місцевих бюджетів.

Згідно із приписами ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 7 ч. 2 ст. 69 БК України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються до спецфондів Державного, обласних та місцевих (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення.

Для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, республіканський Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища, які утворюються за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Нормами ч.1 ст.28 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» наділено виконавчі органи сільської, селищної та міської ради повноваженнями щодо забезпечення виконання бюджету та здійснення контролю за дотриманням зобов`язань щодо платежів до місцевого бюджету на підприємствах і в організаціях незалежно від форм власності, а ст.61 даного законодавчого акту доповнює, що органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно виконують відповідні місцеві бюджети згідно з БК України. Статтею 62 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Відповідно до ч. 5 ст. 56 ЦПК України, у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Позивач, відповідно до п.6 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», звільнений від сплати судового збору, оскільки позов стосується відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Тому, в порядку частини 6 ст.141 ЦПК України, з відповідача ОСОБА_1 на користь держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1375,18 грн.

На підставі ст.ст. 22, 1166 ЦК України, керуючись ст.ст. 4, 13, 76, 77, 81, 82 ч.4, 258-265, 275-279, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов керівника Вижницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Усть-Путильської сільської ради, третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог Державне підприємство «Путильське лісове господарство» до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої самовільною порубкою лісу - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 (що зареєстрований АДРЕСА_1 ), на користь держави в особі Усть-Путильської сільської ради (вул. Центральна, 50, с.Усть-Путила Вижницького р-ну Чернівецької області, пошт. інд. 59114, тел./факс (03738) 2-71-31, , е-mail: ) шкоду в розмірі 137518 грн. (сто тридцять сім тисяч п`ятсот вісімнадцять), що підлягає стягненню на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між місцевим та державним бюджетами - р.р. UA0024321, код отримувача 37836095, МФО 899998, код доходу 24062100 в УДКС України в Путильському районі.

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 (що зареєстрований АДРЕСА_1 )в дохід держави судовий збір в сумі 1375 (одна тисяча триста сімдесят п`ять) грн. 18 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення з дня складання повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Чернівецького апеляційного суду через Путильський районний суд Чернівецької області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Сторони по справі:

Позивач: Вижницька окружна прокуратура: вул.Українська, 88-а, сел.Путила Вижницького р-ну Чернівецької обл., пошт. інд. 59100, тел./факс 2-14-60, е-mail: ;

Усть-Путильська сільська рада: вул. Центральна, 50, с.Усть-Путила Вижницького р-ну Чернівецької області, пошт. інд. 59114, тел./факс (03738) 2-71-31, , е-mail:

Третя особа: Державне підприємство «Путильське лісове господарство» (вул.Шевченка, 3 б, сел.Путила Вижницького р-ну Чернівецької області, пошт. інд. 59100, тел.факс 2-12-04, 0)

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .

Суддя Л.Г.Проценко