Провадження № 2/522/5586/22
УХВАЛА

26 грудня 2022 року м. Одеса
Суддя Приморського районного суду м. Одеси Федчишена Т. Ю., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, ОСОБА_2 , за участю третіх осіб: Офісу Генерального прокурора, Національного агентства з питань запобігання корупції, Адміністрації Державної прикордонної служби, Міністерства внутрішніх справ України, про зобов`язання вчинити певні дії та зобов`язання утриматися від вчинення дій, -

ВСТАНОВИЛА:
До Приморського районного суду м. Одеси через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, ОСОБА_2 , за участю третіх осіб: Офісу Генерального прокурора, Національного агентства з питань запобігання корупції, Адміністрації Державної прикордонної служби, Міністерства внутрішніх справ України, про зобов`язання вчинити певні дії та зобов`язання утриматися від вчинення дій.
Суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє її відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України.
Встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.
Під час вивчення матеріалів указаної позовної заяви судом встановлено її невідповідність вимогам цивільного процесуального законодавства, з огляду на таке.
Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви.
Так, п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.
Однак, у порушення зазначеної процесуальної норми позивачем, визначаючи як відповідача фізичну особу ОСОБА_2 , у позовній заяві не зазначено його реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта, як і не зазначено чи відомі такі відомості позивачу.
Відсутність указаних відомостей унеможливлює ідентифікувати особу, до якої пред`явлено позов.
Також, відповідно до інформації з відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області щодо встановлення зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 , наданої на запит суду відповідно до положень ч. 6 ст. 187 ЦПК України, для наведення відомостей необхідно вказати дані, що ідентифікують фізичну особу.
Крім того, згідно з п. 4, п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Так, зі змісту позовної заяви слідує, що позивач просить зобов`язати відповідачів утриматися від надання будь-якого сприяння будь-якій особі у формі заперечення встановленого факту підроблення документів на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»», а саме: 1) так званого «Акту технічного нагляду судна» від 15.11.2015 за підписом ОСОБА_4 ; 2) так званого «Договору купівлі-продажу судна» від 14.02.2003, начебто підписаного ОСОБА_3 та ОСОБА_5 ; зобов`язати відповідачів утриматися від надання будь-якого сприяння будь-якій особі у використанні підроблених документів на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»», а саме: 1) так званого «Акту технічного нагляду судна» від 15.11.2015 за підписом ОСОБА_4 ; 2) так званого «Договору купівлі-продажу судна» від 14.02.2003, начебто підписаного ОСОБА_3 та ОСОБА_5 ; зобов`язати відповідачів припинити використовувати у будь-який спосіб підроблені документи на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»», а саме: 1) так званого «Акту технічного нагляду судна» від 15.11.2015 за підписом ОСОБА_4 ; 2) так званого «Договору купівлі-продажу судна» від 14.02.2003, начебто підписаного ОСОБА_3 та ОСОБА_5 ; зобов`язати відповідачів припинити надавати будь-якій особі будь-яке сприяння у використанні у будь-який спосіб підроблених документи на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»», а саме: 1) так званого «Акту технічного нагляду судна» від 15.11.2015 за підписом ОСОБА_4 ; 2) так званого «Договору купівлі-продажу судна» від 14.02.2003, начебто підписаного ОСОБА_3 та ОСОБА_5 ; спростувати твердження відповідачів про те, що документи на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»» 1) так званий «Акт технічного нагляду судна» від 15.11.2015 за підписом ОСОБА_4 ; 2) так званий «Договір купівлі-продажу судна» від 14.02.2003, начебто підписаний ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , начебто не є підробленими.
Разом з тим, заявляючи вимогу про спростування твердження відповідачів про те, що документи на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»» 1) так званий «Акт технічного нагляду судна» від 15.11.2015 за підписом ОСОБА_4 ; 2) так званий «Договір купівлі-продажу судна» від 14.02.2003, начебто підписаний ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , начебто не є підробленими, позивач не зазначає до кого саме пред`явлена ця вимога, обставин, якими позивач обґрунтовує цю вимогу та способу спростування таких тверджень.
Також, відповідно до пункту 8 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Проте, усупереч вищевказаної процесуальної норми, позивачем у позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів доказів, копії яких додано до заяви.
Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У позовній заяві позивач просить звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви, оскільки внаслідок дій відповідачів на користь злочинній організації ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 ( ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ін.) вона наразі повністю позбавлена засобів до існування, є пенсіонеркою, а рівень її життя перебуває поза межею бідності через рівень інфляції та підвищення цін на продукти харчування та предмети першої необхідності. Унаслідок умисних дій відповідачів національні інтереси Держави Україна перебувають під прямою та реальною загрозою в силу використання підроблених документів на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»» для організованої злочинної діяльності, що загрожує національним інтересам України під час нападу Росії на Україну. Також унаслідок умисних дій відповідачів національні інтереси країн Європейського Союзу та країн НАТО перебувають під загрозою в силу використання підроблених документі в на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»» для організованої злочинної діяльності, що загрожує національним інтересам країн Європейського Союзу та НАТО в силу використання вказаного так званого «порому «Кислицький»» для контрабанди предметів, заборонених у цивільному обігу (у тому числі наркотичних засобів), до країн Європейського Союзу та НАТО. Також указує, що внаслідок умисних дій відповідачів під загрозою опинилися перспективи європейської та євроатлантичної інтеграції України в силу використання іншими особами підроблених документів на ім`я ОСОБА_3 на так званий «Пором «Кислицький»» на ділянці державного кордону України.
Крім того, 30.11.2022 ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» подала до суду клопотання, у якому щодо сплати судового збору зазначає, що вона не має засобів до існування крім своєї пенсії, є матір`ю офіцера ЗСУ, який з 24.02.2022 і до цього часу перебуває на передовій, і він вже оплатив все нашій Українській державі, що можна було оплатити. У зв`язку з цим, у разі, якщо суд не визнає можливим звільнити її від сплати судового збору, просить відстрочити його сплату. У підтвердження наведених обставин додала до клопотання копію довідки командира військової частини НОМЕР_1 від 07.06.2022 № 157.
Також 01.12.2022 ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» подала клопотання, в якому просить звільнити її від сплати судового збору або розстрочити його сплату, зазначає, що вже як тиждень вона намагається отримати довідку про доходи у податковій службі за місцем проживання, проте остання відмовляє їй з огляду на фактичний стан війни.
Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 щодо звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення його сплати, суд зазначає наступне.
Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульовано статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.
Указаною нормою визначено умови, за яких суд може звільнити повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк та перелік суб`єктів, до яких такі умови застосовуються.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Тобто, законом передбачено перелік умов, за наявності яких суд, враховуючи майновий стан сторони, вправі звільнити позивача (фізичну особу) від сплати судового збору, розстрочити або відстрочити його сплату.
Отже, єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору, розстрочення або відстрочення його сплати є врахування судом майнового стану сторони.
Вищезазначена норма закріплює дискреційне право суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуальної рівноправності сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі.
Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.
Відповідно до статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі Kniat v. Poland ; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі Jedamskiand Jedamska v. Poland ).
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Разом з тим, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження майнового стану, що перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством розмірі.
Саме лише посилання заявника про неможливість сплати судового збору без надання доказів на підтвердження майнового стану не може вважатися достатньою підставою для звільнення її від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення його сплати.
Також, посилання позивача, як на підставу для звільнення від сплати судового збору, на те, що внаслідок дій відповідачів на користь злочинній організації ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 ( ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ін.) вона наразі повністю позбавлена засобів до існування, є пенсіонеркою, а рівень її життя перебуває поза межею бідності через рівень інфляції та підвищення цін на продукти харчування та предмети першої необхідності; що унаслідок умисних дій відповідачів національні інтереси Держави Україна перебувають під прямою та реальною загрозою в силу використання підроблених документів на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»» для організованої злочинної діяльності, що загрожує національним інтересам України під час нападу Росії на України, що внаслідок умисних дій відповідачів національні інтереси країн Європейського Союзу та країн НАТО перебувають під загрозою в силу використання підроблених документі в на ім`я ОСОБА_3 на так званий «пором «Кислицький»» для організованої злочинної діяльності, що загрожує національним інтересам країн Європейського Союзу та НАТО в силу використання вказаного так званого «порому «Кислицький»» для контрабанди предметів, заборонених у цивільному обігу (у тому числі наркотичних засобів), до країн Європейського Союзу та НАТО; що внаслідок умисних дій відповідачів під загрозою опинилися перспективи європейської та євроатлантичної інтеграції України в силу використання іншими особами підроблених документів на ім`я ОСОБА_3 на так званий «Пором «Кислицький»» на ділянці Державного кордону України, без надання доказів на підтвердження свого майнового стану, не є підставою для звільнення її від сплати судового збору, у розумінні ст. 8 Закону України «Про судовий збір».
Також посилання позивача як на підставу для звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати, на те, що вона є матір`ю офіцера ЗСУ, який з 24.02.2022 і до цього часу перебуває на передовій, не є такими, з якими закон пов`язує можливість звільнення її від сплати судового збору, розстрочення або відстрочення його сплати відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір».
У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг.
Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).
Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, а вимога сплати судового збору, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, не може вважатися перешкодою у доступі до правосуддя, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення його сплати слід відмовити.
Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2022 року встановлено у розмірі 2 481 гривні.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Як слідує з позовної заяви, вона містить п`ять вимог немайнового характеру.
Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір на суму 4 962 грн (992, 40 грн х 5 вимоги) та надати суду докази його сплати.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Отже, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви, а саме: для подання позовної заяви, яка б відповідала вимогам ст. 175 ЦПК України, для сплати судового збору у визначеному законом розмірі та надання суду доказів щодо сплати судового збору.
Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору: Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Приморський р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526; банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0015758; код класифікації доходів бюджету 22030101.
Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -
УХВАЛИЛА:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви, відстрочення або розстрочення його сплати - відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, ОСОБА_2 , за участю третіх осіб: Офісу Генерального прокурора, Національного агентства з питань запобігання корупції, Адміністрації Державної прикордонної служби, Міністерства внутрішніх справ України, про зобов`язання вчинити певні дії та зобов`язання утриматися від вчинення дій - залишити без руху.
Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків поданої позовної заяви.
У разі неусунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА