КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 листопада 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Махлай Л.Д.

суддів Немировської О.В., Ящук Т.І.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , поданої через представника Головка Дмитра Вікторовича , на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю та позбавлення права користування житловим приміщення, -

в с т а н о в и в :

рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 16.02.2022 позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду, 21.07.2021 ОСОБА_1 через представника подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13.09.2022 вказані у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 16.02.2022, із зазначенням інших підстав для поновлення строку, протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

На виконання вимог ухвали суду, 28.10.2022 ОСОБА_1 через представника подав заяву, в якій просить поновити строк апеляційного оскарження, посилаючись на те, що він не є фахівцем в галузі права та звернувся за допомогою до АО «Дмитро Головко та Партнери» для отримання правового захисту та видав нотаріально посвідчену довіреність в якій зазначено дев`ять осіб, з яких тільки троє, мають статус адвокатів та могли подати апеляційну скаргу. Адвокат Небилиця А.В. та Осипенко В.Ю., які мають статус адвоката та могли подати апеляційну скаргу з початку агресії проти України та станом на дату подачі апеляційної скарги до співпраці в АО «Дмитро Головко та Партнери» не повернулись, а відтак подати апеляційну скаргу міг лише адвокат Головко Д.В.

у/н справи № 753/8974/21 № а/п 22-ц/824/9334/2022
Головуючий у суді першої інстанції: Трусова Т.О.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.
Вважаю, що викладені у заяві причини пропуску строку на апеляційне оскарження слід визнати неповажними виходячи з наступного.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 у справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарження не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Доводи представника апелянта про те, що лише адвокат Головко Д.В. та адвокати Небилиця А.В. і Осипенко В.Ю. могли подати апеляційну скаргу в інтересах ОСОБА_1 , оскільки лише вони мають статус адвокатів не можна визнати поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Надана суду копія довіреності не містить обмежень інших шести представників ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9., ОСОБА_10, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 щодо складання та подачі апеляційної скарги. Будь - яких заяв про припинення представництва або обмеження повноважень інших представників за довіреністю до суду не надходило.

У клопотанні не зазначено причин, з яких вищевказані особи не могли виконати своїх повноважень за довіреністю, щодо написання апеляційної скарги.

Також відсутні обґрунтування неможливості підписання та подачі апеляційної скарги безпосередньо ОСОБА_1 .

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97 - ВР, гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної чи господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою через представника Головка Дмитра Вікторовича , на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю та позбавлення права користування житловим приміщення.

Ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів у касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Головуючий

Судді