Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

20 грудня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання Матіко Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

АТ «ОТП Банк» звернулось до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з зазначеною позовною заявою мотивуючи її тим, що 07.03.2019 р. між АТ «ОТП Банк» та ОСОБА_1 було підписано Заяву-Анкету про надання банківських послуг AT «ОТП Банк» № 0101/980/1143893/19, на підставі якої Банк відкрив поточний (картковий) рахунок та надав електронний платіжний засіб, зокрема надано електронну картку МС Gold, валюта UAH, відкрито поточний рахунок № НОМЕР_1 .

Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом внаслідок чого утворилась заборгованість.

Позивач зазначає, що відповідач підписавши Заяву-Анкету про надання банківських послуг AT «ОТП Банк» №0101/980/1143893/19 та безумовно прийняв пропозицію банку та погодився із тим, що анкета-заява разом із Правилами користування карткою, Інформаційним листком, Тарифами, Графіком платежів та Паспортом споживчого кредиту складають Договір про надання банківських послуг/Кредитний договір.

AT «ОТП Банк» свої зобов`язання за Договором виконало в повному обсязі, а саме надало відповідачу кредит у розмірі, встановленому Договором.

Однак, ОСОБА_1 взятого на себе зобов`язання не виконав, та згідно розрахунку заборгованості, у зв`язку із порушенням умов Заяви-Анкети № 101/980/1143893/19 від 07.03.2019 року, станом на 23.10.2022 р. заборгованість ОСОБА_1 перед AT «ОТП Банк» становить суму у розмірі 42 947,44 грн. (Сорок дві тисячі дев`ятсот сорок сім гривень 44 копійки), що складається із:

заборгованості за тілом кредиту - 20 834,82 грн.;

заборгованості за відсотками - 2 381,85 грн.;

заборгованості за прострочене тіло кредиту -11 165,18 грн.;

заборгованості за простроченими відсотками - 8 565,59 грн.

На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов`язання і заборгованість за договором не погасив.

За таких обставин, позивач просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ «ОТП Банк» заборгованість за Заявою-Анкетою № 101/980/1143893/19 від 07.03.2019 року у розмірі 42 947,44 грн., а також судові витрати у розмірі 2481,00 грн.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.12.2022 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, з участю сторін. Згідно даної ухвали відповідачу встановлений строк не менше п`ятнадцяти днів з дня вручення йому цієї ухвали для подання відзиву на позов.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся своєчасно і належним чином, однак в матеріалах справи наявна заява представника позивача про розгляд справи у його відсутності. Проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, в т.ч. шляхом розміщення повідомлення на офіційному веб сайті судової влади України, а тому суд в порядку ст. 280 ЦПК України, вважає, що справу слід вирішити на підставі наявних у ній доказів та постановити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 07.03.2019 року ОСОБА_1 підписав Анкету-заяву на підставі якої Банк відкрив поточний (картковий) рахунок та надав електронний платіжний засіб, зокрема надано електронну картку МС Gold, валюта UAH, відкрито поточний рахунок № НОМЕР_1 .

У заяві зазначено, що відповідач безумовно прийняв пропозицію банку та погодився із тим, що анкета-заява разом із Правилами користування карткою, Інформаційним листком, Тарифами, Графіком платежів та Паспортом споживчого кредиту складають Договір про надання банківських послуг/Кредитний договір.

Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом внаслідок чого утворилась заборгованість.

12.10.2022 року представник AT «ОТП Банк» звернувся із досудовою вимогою про дострокове стягнення заборгованості через неналежне виконання грошових зобов`язань за Кредитним договором до ОСОБА_1 (копія досудової вимоги, копія опису та списку згуртованих відправлень додається).

01.11.2022 року досудова вимога була повернута Відправнику за закінченням встановленого терміну зберігання, що підтверджується витягом із AT «Укрпошта» за трек-номером № 540 (копія конверту та витяг відстеження поштового відправлення додаються).

ОСОБА_1 не звертався протягом строків вказаних у досудовій вимозі до Банку для мирного врегулювання спору.

Згідно з наданим банком розрахунком, станом на 23.10.2022 р. заборгованість ОСОБА_1 перед AT «ОТП Банк» становить суму у розмірі 42 947,44 грн., що складається із: заборгованості за тілом кредиту - 20 834,82 грн.; заборгованості за відсотками - 2 381,85 грн.; заборгованості за прострочене тіло кредиту - 11 165,18 грн.; заборгованості за простроченими відсотками - 8 565,59 грн.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За змістом статей 12 та 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно п. 1 ч. 2 ст.11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно із частиною першою статті 633 Цивільного кодексу України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «ОТП Банк»).

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Відповідно до вимог ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із частини 1 статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Відповідно до статей 1054, 1055 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави Кодексу, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі.

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Згідно ч.1 ст.1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки (пункти 1 та 3 частини 1статті 611 ЦК України).

Судом встановлено, що заборгованість за кредитним договором від 07.03.2019 року по тілу кредиту складає 20 834,82 грн. грн., що підтверджується наданим позивачем розрахунком заборгованості та випискою про рух коштів на рахунках, інших доказів щодо відсутності заборгованості чи її наявність у іншому розмірі відповідачем надано не було.

При цьому, позивач, крім тіла кредиту просить стягнути заборгованість за відсотками - 2 381,85 грн., заборгованість за прострочене тіло кредиту -11 165,18 грн. та заборгованість за простроченими відсотками - 8 565,59 грн.

Так, у відповідності до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно положень ч.1, ч.2 ст.1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).

Позивач, в поданому до суду позові обґрунтовує свої вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, посилаючись крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 07.03.2019 року, на «Правила користування платіжною карткою», як невід`ємні частини спірного договору.

Крім цього, витягом з Умов та правил надання банківських послуг, що надані позивачем на підтвердження позовних вимог, визначені, в тому числі: пільговий період користування коштами, процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів, штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування та інші умови.

Отже, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «ОТП Банк» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав.

За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог АТ «ОТП Банк» про стягнення із позичальника заборгованості в розмірі 42947, 44 грн.

Відповідно до положень ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Керуючись ст.ст. 207,509,526,549,551,626,628,633,634,638,1049,1054 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 141, 223, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задоволити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер платника податку НОМЕР_2 , мешканця АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «ОТП Банк» (м. Київ, вул. Жилянська, буд. 43, ) суму заборгованості за заявою анкетою №0101/980/1143893/19 від 07.03.2019 року у розмірі 42 947,44 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер платника податку НОМЕР_2 , мешканця АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «ОТП Банк» (м. Київ, вул. Жилянська, буд. 43, ) судовий збір в сумі - 2481,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Повний текст рішення суду складено 23.12.2022 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М. Малюк