Номер провадження: 22-ц/813/4577/22
Головуючий у першій інстанції Калініченко Л. В.
Доповідач Таварткіладзе О. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Таварткіладзе О.М.,

суддів: Князюка О.В., Заїкіна А.П.,

за участю секретаря судового засідання: Дубрянської Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» на ухвалу Київського районного суду м.Одеси від 25 серпня 2021 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 , треті особи: Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі, Перший Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про звільнення майна з-під арешту, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2020 року представник АТ «Райффайзен Банк Аваль» звернувся до Київського районного суду м. Одеси до ОСОБА_1 , треті особи: Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі, Перший Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, з позовом про звільнення майна з-під арешту, в якому позивач просив суд:

- скасувати арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 10.04.2008 року по справі №2-3293/08, що належить на праві власності ОСОБА_1 ;

- скасувати арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 25.09.2008 року по справі №2-6674/08, що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 25 серпня 2021 року позовну заяву АТ «Райффайзен Банк Аваль» залишено без розгляду.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, представник АТ «Райффайзен Банк Аваль» подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Київського районного суду м.Одеси від 25 серпня 2021 року і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Будучи в розумінні ч.8 ст. 128 ЦПК України належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи на 07.06.2022 року на 14-30 г., сторони в судове засідання не з`явилися.

Від відповідача ОСОБА_1 заяв про відкладення розгляду справи з повідомленням про причини неявки не надходило.

Від представника АТ «Райффайзен Банк» надійшла заява про відкладення судового засідання на іншу дату з посиланням на оголошення в Україні військового стану і неможливість у зв`язку з цим прибути в судове засідання.

Заяви від сторін про розгляд справи в режимі відеоконференції не подано.

Колегія суддів звертає увагу, що справа розглядається в судах з липня 2020 року, а в апеляційному суді - з жовтня 2021 року.

Предметом апеляційного оскарження є ухвала про залишення позову без розгляду, тобто судове рішення, яким вирішено лише процесуальне питання без вирішення самого спору по суті.

Само по собі посилання на діючий військовий стан в Україні без наведення конкретних перешкод неможливості викладення додаткових письмових пояснень до апеляційної скарги з вимогою їх врахування та про розгляд справи за відсутності апелянта, не є безумовною підставою для відкладення судового засідання з огляду на розумність строку розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанцій.

Відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення задоволенню на таких підставах.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права, з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог або заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Залишаючи позов Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 , треті особи: Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі, Перший Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про звільнення майна з-під арешту без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що ініціатор подання позову - АТ «Райффайзен Банк Аваль» є юридичною особою, яка має штат працівників, та будучи обізнаним про дату, час і місце проведення судового засідання, двічі поспіль не забезпечило явку представника до судового засідання.

Одночасно судом враховано, що з часу відкриття провадження по справі - 14.08.2020 року, представник прийняв участь лише в одному судовому засіданні - 24.11.2020 року.

Крім того, суд звернув увагу, що залишення позову без розгляду не порушує право позивача на доступ до суду, а є способом вжиття дій направлених на усунення неналежних виконань позивачем своїх процесуальних обов`язків та певною мірою заходом суду для протидіяння здійсненим перепонам для руху справи створюваними недобросовісними учасниками справи, оскільки недієздатність суду протидіяти такім діям є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції, а також оскільки залишення позову без розгляду, не перешкоджає позивачеві для повторного звернення до суду з таким позовом, після усунення умов, що були підставою для залишення його заяви без розгляду.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Судом встановлено, що:

- 29 липня 2020 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 , треті особи: Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі, Перший Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про звільнення майна з-під арешту, в якій позивач просить суд: скасувати арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10.04.2008 року по справі №2-3293/08; скасувати арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений ухвалою Малиновського районного суду міста Одеси від 25.09.2008 року по справі №2-6674/08;

- ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 14.08.2020 року прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання;

- 23.03.2021 року судом закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду;

- у судове засідання, призначене на 24.06.2021 року, представник позивача не з`явився, про дату, час і місце проведення якого повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про особисте сповіщення представника 26.05.2021 року, однак в день судового засідання надав до суду заяву про відкладення судового засідання з підстав зайнятості в іншому судовому засіданні, без надання належних доказів на підтвердження викладених причин;

- з урахуванням неявки представника позивача до суду, судом було ухвалено відкласти судове засідання на 25.08.2021 року на 15 год. 30 хв.;

- у судове засідання, призначене на 25.08.2021 року, представник позивача не з`явився, про дату, час і місце проведення якого повідомлений належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням про сповіщення, про причини неявки суд не повідомив.

Правова позиція Одеського апеляційного суду.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно із частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що суд може залишити позовну заяву без розгляду з цієї підстави лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

До подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (провадження № 61-14373св19), від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/190 (провадження № 61-21428 св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21) та інших.

Така правова позиція у застосуванні вказаної норми процесуального права є незмінною.

Під час розгляду справи районним судом проведено наступні процесуальні дії:

- ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 14 серпня 2020 року у складі судді Калініченко Л.В. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання;

- під час підготовчого судового засідання справа призначалася шість разів:

на 14 вересня 2020 року о 15-30 г.; 22.10.2020 року о 15-30 г.; на 24.11.2020 року на 11-00 г.; на 21.01.2021 року о 15-00 г.; на 18.02.2021 року о 14-00 г.; на 23.03.2021 року о 12-00 г., але будучи належним чином повідомленим про ці судові засідання (а. с. 37, 41, 48, 57, 67, 80), представник позивача був присутнім лише в судовому засіданні 24.11.2020 року. В інші судові засідання представник позивача не з`явився без зазначення причин, хоча розписувався про дати цих засіданнях під розписку в суді.

При цьому будь-яких заяв щодо безпідставного непроведення судом судових засідань за участю представника позивача, який в ці дні безпосередньо розписувався в суді про дати наступних судових засідань і щодо необґрунтованого внесення у протокол судових засідань про відсутність представника позивача, від останнього до справи не надходило;

- ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 23.03.2021 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду у судовому засіданні на 15.04.2021 року на 12 год. 30 хв. ( а. с. 83);

- цього ж дня 23.03.2021 року представник позивача Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» адвокат Онощенко К.В. розписалася в суді під розписку про обізнання з датою призначеного судового засідання на 15.04.2021 року на 12 год. 30 хв.;

- в судове засідання на 15.04.2021 року на 12 год. 30 хв. сторони не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили, у зв`язку з чим судове засідання відкладено на 26.05.2021 року на 15- 30 г.;

- через припинення фінансування відправлення судової кореспонденції у Київському районному суді м. Одеси у період з 19.04.2021 року до 12.05.2021 року включно, сторони не були належним чином повідомлені про судове засідання на 26.05.2021 року о 15-30 г., і тому судове засідання відкладено на 24.06.2021 року до 12-00 г., про що представник позивача був повідомлений під розписку в суді 26.05.2021 року (а. с. 87-90).

В судове засідання, призначене на 24.06.2021 року о 12-00 г. представник позивача не з`явився, подав заяву про відкладення судового засідання у зв`язку з участю представника в судовому засіданні по іншій справі, у зв`язку з чим судове засідання відкладено на 25.08.2021 року на 15-30 г. (а. с. 92, 95).

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 25 серпня 2021 року позов Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 , треті особи: Київська державна нотаріальна контора у місті Одесі, Перший Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про звільнення майна з-під арешту залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого представника позивача та ненадходженням заяви про розгляд справи за його відсутності ( а. с. 124).

Колегія суддів, виходячи з наведених обставин в їх хронологічної послідовності, погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позову без розгляду з огляду на таке.

Згідно із частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

АТ «Райффайзен Банк Аваль», будучи належним чином повідомлене про дату, час та місце розгляду справи, його представники повторно не з`явилися в судове засідання місцевого суду, призначене на 25 серпня 2021 року о 15-30 г. і від них не надходило заяв про розгляд справи за їх відсутності, тому суд дійшов правильного висновку про залишення позовної заяви АТ «Райффайзен Банк Аваль» без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Пунктом 33 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз`яснено, що суд зупиняє або закриває провадження у справі чи залишає заяву без розгляду з підстав, передбачених відповідно статтями 201, 202, 205, 207 ЦПК, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

За змістом вказаних положень цивільного процесуального законодавства суд повинен постановити ухвалу про залишення заяви без розгляду за наявності одночасно наступних умов: позивач повторно послідовно не з`явився в судове засідання; при цьому позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце вказаних засідань; від позивача не надійшло клопотання про розгляд позовної заяви за його відсутності.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк.

Ураховуючи наведене, районний суд дійшов правильного висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги про те, що направивши судову повістку з викликом позивача в судове засідання на 25.08.2021 року о 15-30 на юридичну адресу АТ «Райффайзен Банк Аваль»: м. Київ, вулиця Лєскова 9, суд першої інстанції не врахував, що позивач у позовній заяві вказав адресу для листування: м. Хеосон, проспект Ушакова, 53, не можуть бути взятими до уваги, оскільки на протязі розгляду справи в районному суді, участь в якості представників АТ «Райффайзен Банк Аваль» брали 4 особи: адвокат Чеботарь Ж.С.; адвокат Онощенко К.В.; адвокат Свиридов І.Б.; адвокат Зарецький І.Г.

Подаючи заяву про проведення судового засідання 23.03.2021 року в режимі відеоконференції, представник позивача АТ «Райффайзен Банк Аваль» адвокат Свиридов І.Б. зазначив адресу для листування: м. Київ, вулиця Лєскова, 9, яка одночасно є і юридичною адресою АТ «Райффайзен Банк Аваль» (а. с. 73).

При таких обставинах у суду не було жодних процесуальних перешкод для повідомлення позивача за адресою: м. Київ, вулиця Лєскова, 9.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що повідомлення за юридичною адресою позивача про судове засідання призначене на 15-00 г. 25.08.2021 року відбулося 05 липня 2021 року і у судовій повістці судом були зазначені всі необхідні реквізити, включаючи номер цивільної справи № 947/21223/20, адресу суду, прізвище та ініціали головуючого судді Калініченко Л.В. та її службовий телефон (а. с. 121).

Тобто більш ніж завчасне вручення судової повістки за юридичною адресою Банку, яка одним із повноважних представників в судовому засіданні була зазначена і в якості адреси для листування, зазначення судом у судовій повістці всіх необхідних реквізитів для ідентифікації цивільної справи та її учасників, не надає підстави для висновку про неналежне повідомлення позивача про розгляд справи в судовому засіданні 25.08.2021 року о 15-30 г., і не створювало і не могло створити перешкоди для реального забезпечення участі одного з представників Банку в даному судовому засіданні.

Також колегія суддів звертає увагу на обґрунтоване посилання суду на те, що залишення позову без розгляду не порушує право позивача на доступ до суду, а є способом вжиття дій направлених на усунення неналежних виконань позивачем своїх процесуальних обов`язків та певною мірою заходом суду для протидіяння здійсненим перепонам для руху справи створюваними недобросовісними учасниками справи, оскільки недієздатність суду протидіяти такім діям є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції, а також оскільки залишення позову без розгляду, не перешкоджає позивачеві для повторного звернення до суду з таким позовом, після усунення умов, що були підставою для залишення його заяви без розгляду

При цьому, як вбачається зі змісту позовної заяви про існування арештів, які перешкоджають позивачу, як кредитору та іпотекодержателю реалізувати свої права щодо стягнення з боржника заборгованості, в тому числі і за рахунок належного боржнику майна, на яке накладено арешти, про зняття яких просить позивач, стало відомо останньому у першій половині 2020 року.

Тобто залишення позову без розгляду в даному випадку не перешкоджає можливості реалізації позивачем свого права на судовий захист в межах строку, передбаченого ст. 257 ЦК України.

Оскільки суд першої інстанції не порушив норм процесуального права, судове рішення є законним і обґрунтованим.

Доводи апеляційної скарги висновку суду першої інстанції не спростовують і зведені лише до незгоди з висновком районного суду без наведення будь-яких обставин, які б ставили під сумнів набутий судом висновок або свідчили б про невірну оцінку судом доказів, які надані сторонами та невірне застосування судом процесуального законодавства.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія вважає, що суд першої інстанції порушень процесуального права при вирішенні справи, які є підставою для скасування рішення, не допустив, а наведені в скаргах доводи правильність висновків суду не спростовують, внаслідок чого апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

На підстав викладеного та керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 383 ЦПК України, Одеський апеляційний суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» - залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м.Одеси від 25 серпня 2021 року про залишення позову без розгляду - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складений: 10 червня 2022 року.

Головуючий О.М. Таварткіладзе

Судді: О.В. Князюк

А.П. Заїкін