Справа № 463/1096/22 Головуючий у 1 інстанції: Головатий Р.Я.
Провадження № 22-ц/811/1293/22 Доповідач в 2-й інстанції: Савуляк Р. В.
Провадження № 22-ц/811/1322/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Савуляка Р.В.,

суддів: Мікуш Ю.Р., Приколоти Т.І.,

секретаря: Савчук Г.В.,

без участі сторін,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи в місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Заремби Валерія Валерійовича на ухвалу Городоцького районного суду Львівської області від 26 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Релігійної громади римсько-католицької церкви в смт. Великий Любінь Городоцького району Львівської області, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Великолюбінська селищна рада про скасування державної реєстрації права та припинення права власності на нерухоме майно,-

ВСТАНОВИЛА:

ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 26 квітня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Релігійної громади римсько-католицької церкви в смт. Великий Любінь Городоцького району Львівської області, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Великолюбінська селищна рада про скасування державної реєстрації права та припинення права власності на нерухоме майно визнано неподаною та повернуто позивачу.

Ухвалу суду оскаржив представник ОСОБА_1 адвокат Заремба В. В.

В апеляційній скарзі посилається на те, що з врахуванням практики Верховного Суду, позовні вимоги були сформульовані позивачем таким чином, щоб при розгляді судом матеріально-правових вимог по суті, був забезпечений максимально ефективний спосіб захисту порушеного права.

Вказує, що залучення, чи не залучення позивачем Зеликолюбінської селищної ради до участі в справі, а також в якій якості, третьою особою, чи співвідповідачем не може бути підставою для залишення позовної заяви без руху.

Також зазначає, що в оскаржуваній ухвалі суд вказує, що позивачу належало визначитись із колом осіб, які слід залучити до участі у справі, оскільки у випадку задоволення позовних вимог, відповідне судове рішення може вплинути на права та обов`язки інших осіб, які проживають у спірному будинку, і зокрема мешканців/власників квартир АДРЕСА_1 .

На думку позивача, всі перелічені в оскаржуваній ухвалі зауваження до форми і позовної заяви свідчать лише про надмірний формалізм, проявлений при її вивченні та не можуть бути підставою для визнання позовної заяви неподаною та її повернення.

Просить ухвалу Городоцького районного суду Львівської області від 26 квітня 2022 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

27 липня 2022 року представник Релігійної громади римсько-католицької церкви в смт. Великий Любінь Городоцького району Львівської області Дубінін Р.В. звернувся до суду із клопотанням, в якому просить відкласти розгляд справи з метою надання можливості заявнику подати відзив на апеляційну скаргу.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи предмет спору, складність справи, а також необхідність дотримання розумних строків розгляду справи колегія суддів вважає за необхідне відхилити вказане клопотання та проводити розгляд справи без участі представника Релігійної громади римсько-католицької церкви в смт. Великий Любінь Городоцького району Львівської області. Крім того, на момент виготовлення повного тексту постанови відзив на апеляційну скаргу від представника представника Релігійної громади римсько-католицької церкви в смт. Великий Любінь Городоцького району Львівської області не надходив.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог ч.13 ст.7 та ч.1 ст.369 ЦПК України, справу розглянуто апеляційним судом без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Частиною четвертою статті 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Згідно ч. 5 статті 268 ЦПК України зазначено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, датою ухвалення апеляційним судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 28 липня 2022 року, є дата складення повного судового рішення 08 серпня 2022 року.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали та обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом та матеріалами справи встановлено, що в січні 2022 року адвокат Заремба В.В. в інтересах ОСОБА_1 звернувся з позовом до Релігійної громади римсько-католицької церкви в смт. Великий Любінь Городоцького району Львівської області, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Великолюбінська селищна рада про скасування державної реєстрації права власності за Релігійною громадою Римсько-католицької церкви смт. Великий Любінь Городоцького р-ну Львівської обл. на квартиру АДРЕСА_2 та припинити право власності відповідача на вказане майно, визнавши недійсним рішення ХХХ сесії VІ скликання Великолюбінської селищної ради Городоцького р-ну Львівської обл. № 1535 від 29 травня 2014 року «Про повернення майна Римсько-католицькій релігійній громаді» та рішення виконавчого комітету Великолюбінської селищної ради № 13 від 23 лютого 2017 року «Про присвоєння поштового номера житловому будинку»; скасування державної реєстрації права власності за Релігійною громадою Римсько-католицької церкви смт. Великий Любінь Городоцького р-ну Львівської обл. на багатоквартирний житловий будинок АДРЕСА_3 та припинити право власності відповідача на вказане майно; судові витрати покласти на відповідачів в солідарному порядку.

Ухвалою Городоцького районного суду Львівської обл. від 10 лютого 2022 року вищезазначену позовну заяву залишено без руху, позивача зобов"язано доплатити судовий збір, конкретно сформулювати матеріально-правові вимоги, які він адресує кожному із відповідачів та з приводу вирішення яких просить суд постановити судове рішення, оскільки заявляючи вимогу в т.ч. про визнання недійсними рішень ХХХ сесії VІ скликання Великолюбінської селищної ради Городоцького р-ну Львівської обл. № 1535 від 29 травня 2014 року «Про повернення майна Римсько-католицькій релігійній громаді» та № 13 від 23 лютого 2017 року «Про присвоєння поштового номера житловому будинку», залучив вищеозначений орган місцевого самоврядування як третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

На виконання вимог ухвали Городоцького районного суду Львівської обл. від 10 лютого 2022 року про залишення апеляційної скарги без руху позивачкою долучено квитанцію на підтвердження сплати судового збору , а також «заяву про усунення недоліків позовної заяви», в якій з посиланням на відповідні норми процесуального закону (ЦПК України) було вказано, що зауваження суду щодо недоліків позовної заяви, що підлягають усуненню сторона позивача визнає частково та лише в частині, що стосується доплати судового збору, а тому документи, які підтверджують доплату такого додаються до вказаної Заяви.

При цьому, в зазначеній Заяві, з посиланням на відповідні норми ЦПК України, а також правові позиції та висновки Верховного Суду, було аргументовано, чому інші вимоги суду першої інстанції не можуть бути виконані до в т.ч. до відкриття провадження.

Постановляючи оскаржувану ухвалу та повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач у встановлений законом строк не усунув недоліки позовної заяви, відтак наявні підстави для повернення позовної заяви.

З таким висновком суду колегія суддів не може погодитись виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з частиною першою статті 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку

Відтак, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Зазначений висновок висловлено Великою Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18)./

За вказаних обставин, залучення, чи не залучення позивачем Великолюбінської селищної ради до участі в справі, а також в якій якості, третьою особою, чи співвідповідачем не може бути підставою для залишення позовної заяви без руху та, в подальшому, постановлення оскаржуваної ухвали повернення позовної заяви з цих підстав.

Крім цього, згідно ч. 3 ст. 53. ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Відтак, висновок суду першої інстанції про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху у зв`язку з тим, що мешканців/власників квартир АДРЕСА_4 не залучено до участі у справі також є помилковим.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на судовий захист, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Згідно висновків, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (Perez de Rada Cavanilles v. Spain (Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії); Beles and others v. the Czech Republic (Белеш та інші проти Чеської Республіки; RTBF v. Belgium (RTBF проти Бельгії)

Право на доступ до суду не є абсолютним і може бути обмежено рішеннями суду. Однак, застосовані обмеження не можуть обмежувати чи зменшувати право доступу до суду таким чином або до такої міри, що порушується сама сутність права. Більш того, обмеження не входить у сферу застосування статті 6 § 1, якщо не переслідує «законну мету» і якщо відсутнє «пропорційне співвідношення між використаними засобами та переслідуваною метою», якщо доступ до суду обмежений законом чи практикою суду (Ashingdane v. the United Kingdom (Ашинґдейн проти Сполученого Королівства). Суд досліджує чи впливає таке обмеження на сутність права, а саме, чи переслідує обмеження законну мету і чи забезпечується при цьому належне пропорційне співвідношення між використаними засобами та переслідуваною метою (Ашинґдейн проти Сполученого Королівства).

З огляду на наведене, з метою уникнення порушення ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, колегія суддів вважає, що надмірний формалізм у вказаній справі може позбавити позивача права на звернення до суду, а тому апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Заремби Валерія Валерійовича слід задовольнити, ухвалу Городоцького районного суду Львівської області від 26 квітня 2022 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст. 374, ст.ст. 379, 381, 382, 384, 389 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Заремби Валерія Валерійовича задовольнити.

Ухвалу Городоцького районного суду Львівської області від 26 квітня 2022 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 08 серпня 2022 року.

Головуючий: Савуляк Р.В.

Судді: Мікуш Ю.Р.

Приколота Т.І.