Справа №489/7584/21
Провадження №2/489/744/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2022 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого судді Рум`янцевої Н.О.,

із секретарем судових засідань Назаровою С.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради, третя особа Друга миколаївська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом, яким просила визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме, квартиру АДРЕСА_1 . Вказану квартиру мати заповідала їй, як доньці. Для отримання свідоцтва про право на спадщину, вона звернулася до Другої миколаївської державної нотаріальної контори з відповідною заявою. Проте, 30 вересня 2021 року нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . причиною відмови стало те, що нею не було надано документів, які підтверджують її родинні відносини зі спадкодавцем, а саме на підставі чого спадкодавцем було змінено прізвище з ОСОБА_3 на ОСОБА_2 . Однак, не зважаючи на вищевикладене, на підтвердження зміни прізвища до нотаріальної контори нею було надано рішення № 2-544 Народного суду м. Бельци Молдавської радянської соціалістичної республіки від 23.05.1996 про розірвання шлюбу та зміну прізвища.

Ухвалою суду від 23.11.2021, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження та витребувано докази.

Ухвалою суду від 22.09.2022, закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Від представника позивачки надійшла позовна заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивачки. На позовних вимогах наполягає, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Представник відповідача надала заяву про розгляд справи за їх відсутністю за наявними матеріалами.

Від представника третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності. Просить розглядати справу на підставі наявних матеріалів і прийняти рішення на розсуд суду.

Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі наявних матеріалів.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.

Квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , на підставі свідоцтва про право власності на житло від 22.12.1994, зареєстрованого в ММБТІ 24.01.1995 за реєстровим № 18932-а.

08 лютого 1995 року ОСОБА_2 склала заповіт, відповідно до якого заповідала належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 доньці ОСОБА_1 .

Вказаний заповіт посвідчений державним нотаріусом Другої миколаївської державної нотаріальної контори Сіряковою О.В. 08.02.1995 та зареєстрований в реєстрі за № 4-802.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, зокрема на квартиру АДРЕСА_1 .

14 травня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Другої миколаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою державного нотаріуса Другої миколаївської державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Токіой І.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.09.2021 за вих. № 1204/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки позивачкою не надано документів, що підтверджують її родинні відносини зі спадкодавцем, а саме на підставі чого спадкодавцем було змінено прізвище з ОСОБА_3 на ОСОБА_2 .

Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплюються і у національному законодавстві України. Так, відповідно до ч.4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно Цивільного кодексу України підставами виникнення права власності є різні правопороджуючі юридичні факти, або правовідносини, зокрема, також і в порядку спадкування після смерті громадянина.

Положеннями статті 1216 Цивільного кодексу України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За статтею 1217 цього Кодексу, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 Цивільного кодексу України передбачено, що до складу спадщини входить усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно із ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено звернення до суду за правилами позовного провадження осіб, яким нотаріус відмовив в оформленні права на спадкування.

З матеріалів спадкової справи № 177/2021 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_1 у встановлений строк подала заяву про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка за життя склала заповіт на користь доньки (а.с. 29-63).

Постановою нотаріуса відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю підтвердження зміни прізвища померлої ОСОБА_4 з прізвища ОСОБА_5 .

Як вбачається з копії рішення Народного суду м. Бельци Молдавської радянської соціалістичної республіки від 23.05.1969 по справі № 2-544, шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 розірвано. Присвоєно позивачці дівоче прізвище ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідною донькою ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 .

Померла ОСОБА_2 була власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджено свідоцтвом про право власності на житло від 22.12.1994. 08 лютого 1995 ОСОБА_4 заповіла вказану квартиру своїй дочці ОСОБА_1 . Інші спадкоємці відсутні.

З огляду на досліджені докази, суд дійшов висновку про підтвердження позивачем належними та достатніми доказами того, що вона є рідною донькою померлої та особою, яка вказана у заповіті.

Позивачка вправі на свій розсуд скористатися одним із передбачених законом способів захисту свого порушеного (невизнаного) права, оскільки позбавлена правової можливості оформити спадщину в загальному порядку нотаріусом.

Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку про задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 141, 259, 263-265, 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради, третя особа Друга миколаївська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНКОПП НОМЕР_3 .

Відповідач: Миколаївська міська рада, юридична адреса: м. Миколаїв, вул. Адміральська, 20.

Третя особа: Друга миколаївська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), юридична адреса: м. Миколаїв, пр-т Миру, 46/1.

Повний текст судового рішення складено «18» жовтня 2022 року.

Суддя Н.О. Рум`янцева