Провадження № 2/522/4804/22
УХВАЛА

про залишення позову без руху

24 жовтня 2022 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду міста Одеси Павлик І.А., розглянувши матеріали позовної заяви Обслуговуючого кооперативу «Граф» до ОСОБА_1 про стягнення 32 087,08 грн,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року позивач звернувся до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до ОСОБА_1 про стягнення 32 087,08 грн.

16.09.2022 судом відповідно до приписів ч. 6 ст. 187 ЦПК України на адресу відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області було направлено запит щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача.

05.10.2022 до суду надійшла відповідь відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області з якої вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на наступне.

Положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Положеннями ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено, що з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 481,00 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто - 2 481 грн.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто - 868 350 грн.).

Як вбачається із позовної заяви ціна позову становить 32 087,08 грн. Таким чином, судовий збір за подання позовної заяви становить 2 481,00 грн.

Разом з тим, представником позивача надано до суду клопотання, у якому він просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, посилаючись на складне матеріальне становище позивача, статус неприбуткової організації та масовість позовів, які необхідно подати в суди.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються ч. 1 ст. 136 ЦПК України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1 чт. 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший із батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Велика Палата Верховного Суду постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 наголосила, що із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Водночас юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Суд, оцінюючи майнову можливість особи сплати судовий збір, повинен враховувати всі докази, що підтверджують реальну неможливість його сплати.

В даному випадку, спір стосується стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг ОК «Граф» хоча і є неприбутковою організацією, але отримує від його членів членські внески для забезпечення своєї поточної діяльності, в тому числі і для забезпечення оплати судових витрат. Окрім того, суд враховує, що звертаючись до суду, позивач скористався правом отримання професійної правничої допомоги, орієнтовний розмір витрат на яку 5 000,00 грн. Інших доказів про скрутне матеріальне становище юридичної особи суду не надано. У зв`язку з чим, у задоволені клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 - 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи те, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, суд дійшов висновку про залишення її без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід сплатити судовий збір у сумі 2 481,00 грн.

Заяву про усунення недоліків необхідно надати до Приморського районного суду м. Одеси через канцелярію суду.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 258, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені клопотання представника Обслуговуючого кооперативу «Граф» адвоката Кротова Ігоря Олександровича про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення відмовити.

Позовну заяву Обслуговуючого кооперативу «Граф» до ОСОБА_1 про стягнення 32 087,08 грн залишити без руху.

Встановити позивачу для усунення вищезазначених недоліків десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Павлик