Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
25.11.2022 2/394/247/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2022 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого - судді: Запорожець О.М.

при секретарі: Гук Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Новоархангельськ цивільну справу за позовом Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок кримінального правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок кримінального правопорушення посилаючись на те, що Голованівською окружною прокуратурою здійснювалось процесуальне керівництво досудовим розслідуванням кримінального провадження №0000123 від 28.03.2022 за ознаками злочину передбаченого частиною 4 статті 246 Кримінального кодексу України.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено наступне.

27 березня 2022 року в ОСОБА_1 виник умисел на незаконну порубку дерев у урочищі «Рідке», що розташоване за межами села Синюха, Голованівського району Кіровоградської області, з метою їх подальшого використання в особистих цілях.

З цією метою, він, діючи з прямим умислом всупереч вимог ст.ст. 67, 69 Лісового кодексу України, відповідно до якого заготівля деревини може здійснюватися у порядку спеціального використання лісових ресурсів; Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 761 від 23.05.2007 лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого: здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів; ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи очищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягає збереженню; ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів, без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів, лісорубного квитка або лісового квитка, близько 07 години прибув до урочища «Рідке», що розташоване за межами села Синюха, Голованівського району Кіровоградської області, де діючи з прямим умислом на незаконну порубку дерев, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, за допомогою ланцюгової бензопили марки «MS STIHLS 211», здійснив незаконну порубку дерев, тобто повністю відокремив від кореня до ступеню припинення росту дерева в кількості сімнадцяти сироростучих дерев породи «Дуб» діаметром дерева у корі біля шийки 82x40 сантиметра, 60x40 сантиметра, 70x60сантиметра, 40x40 сантиметра, 60x60 сантиметра, 50x60 сантиметра, 60x40 сантиметра, 60x50 сантиметра, 30x30 сантиметра, 40x50 сантиметра, 30x30 сантиметра, 30x30сантиметра, 60x50 сантиметра, 70x50 сантиметра, 50x70 сантиметра, 40x40 сантиметра, 50x50 сантиметра.

Відповідно до проведеного розрахунку, розміру шкоди (висновок експерта за результатами проведення судової інжерно-екологічної експертизи № 1287/1663/22-27) такс вказаних у додатку № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту», сума розрахованої шкоди становить 282677 ( двісті вісімдесят дві тисячі шістсот сімдесят сім) гривень 13 копійок, що відповідно до примітки 2 статті 246 Кримінального кодексу України є такими, що спричинили тяжкі наслідки.

Зважаючи на викладене, ОСОБА_1 , вчинив незаконну порубку дерев у лісах, що спричинило тяжкі наслідки, тобто кримінальне правопорушення, передбачене частиною 4 статті 246 Кримінального кодексу України.

За вказаних обставин кримінальне провадження №0000123 від 28.03.2022 за ознаками злочину передбаченого частиною 4 статті 246 Кримінального кодексу України скеровано до суду з обвинувальним актом.

В подальшому, вироком Новоархангельського районного суду від 26.07.2022 (судова справа №394/253/22) ОСОБА_1 визнано винним за ч. 4 ст.246 КК України.

Таким чином, відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок Новоархангельського районного суду від 26.07.2022 у справі №394/253/22 відносно ОСОБА_1 , є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалений вирок, зокрема, позову про відшкодування шкоди, завданої злочином.

Вчинена відповідачем незаконна порубка лісових насаджень завдає шкоди довкіллю, порушує встановлений законодавством порядок охорони навколишнього природного середовища та порушує інтереси держави.

Відповідачем кошти в сумі 282677,13 грн. добровільно не відшкодовані.

Оскільки внаслідок неправомірних дій відповідача завдано істотної шкоди державі, заступник керівника Голованівської окружної прокуратури звертається до Новоархангельського районного суду з вказаним позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Новоархангельської селищної ради в порядку представництва інтересів держави з метою відшкодування шкоди, завданої лісу кримінальним правопорушенням.

Заступник керівника Голованівської окружної прокуратури просив суд стягнути із ОСОБА_1 на користь Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області шкоду завдану злочином - незаконною порубкою дерев, у розмірі 282677,13 грн.

Прокурор позовні вимоги підтримала в повному обсязі просила їх задовольнити.

Представники Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. На погляд суду, їх неявка не є перепоною для розгляду позову по суті.

Відповідач в судове засідання не з`явився, але разом з тим надав суду заяву, в якій справу просив слухати за його відсутності, позовні вимоги визнає у повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення з підстав, викладених у позовній заяві.

За таких обставин, суд вважає, що справу можливо розглянути у відсутність учасників, що не з`явилися на підставі наявних в цивільній справі доказах.

Дослідивши матеріали справи в сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Ч. 2 ст. 4 ЦПК України вказує, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

За таких обставин, суд вважає, що прокурор належним чином звернувся в інтересах держави до компетентного суду.

Ч. 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У відповідності до частин 1 та 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Крім того, ч. 3 ст. 28 ЦПК України визначено, що позови про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, чи шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача або за місцем заподіяння шкоди.

Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вказує на те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, вироком Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 26 липня 2022 року ОСОБА_1 засуджено та визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років.

В силу ст. 75 КК України ОСОБА_1 звільнено від відбування покарання з випробуванням. Встановлено іспитовий строк тривалістю один рік.

На підставі ст. 76 КК України зобов`язано ОСОБА_1 в період іспитового строку періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації, працевлаштуватися або за направленням органів пробації звернутися до органів державної служби зайнятості /а.с.26-29/.

Ч. 6 ст. 82 ЦПК України визначено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Зазначеним вироком встановлено, що неправомірними протиправними кримінальними діями відповідача було заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу на суму 282677,13 грн., а тому зазначені обставини не підлягають доказуванню.

Вирішуючи даний цивільний позов, суд застосовує наступні норми матеріального права.

Ч. 1 ст. 1 ЦК України вказує, що цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Згідно частин 1 та 2 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти.

У частинах 1 та 2 ст. 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Ч. 1 ст. 16 ЦК України визначає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

П. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України вказує, що способом захисту цивільних прав та інтересів може бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Частинами 1, 2 та 3 ст. 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.

Згідно частин 1 та 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки - ст. 66 Конституції України.

Використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання - ст. 65 Лісового Кодексу України.

Стаття 66 Лісового Кодексу України передбачає загальне використання лісових ресурсів, так, громадяни мають право в лісах державної та комунальної власності, а також за згодою власника в лісах приватної власності вільно перебувати, безоплатно без видачі спеціального дозволу збирати для власного споживання дикорослі трав`яні рослини, квіти, ягоди, горіхи, гриби тощо, крім випадків, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами України.

Відповідно до ст. 69 Лісового Кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства.

Спеціальний дозвіл на інші види спеціального використання лісових ресурсів видається власниками лісів або постійними лісокористувачами.

На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом.

Спеціальний дозвіл видається власниками лісів або постійними лісокористувачами у встановленому порядку також на проведення інших рубок та робіт, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства.

З огляду на вмотивоване, враховуючи визнання позову відповідачем, яке не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, встановлення у вироку суду обставин заподіяння відповідачем шкоди навколишньому природному середовищу, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі та стягнення з останнього заподіяної шкоди в грошовому виразі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 13, 66 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 1, 11, 15, 16, 22, 1166 ЦК України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 65, 66, 69 Лісового Кодексу України, ст. ст. 2, 4, 5, 13, 27, 28, 82, 263, 264, 265 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Цивільний позов Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок кримінального правопорушення - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області на розрахунковий рахунок UA0011539, ГУК у Кіровоградській області, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 24062100, код одержувача (ЄДРПОУ) 37918230, 282677 /двісті вісімдесят дві тисячі шістсот сімдесят сім/ грн. 13 коп. шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу.

Ідентифікаційні дані учасників:

Голованівська окружна прокуратура Кіровоградської області, місце розташування вул. Паркова, 13 смт Голованівськ Кіровоградська область.

Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), місце знаходження вул. Героїв АТО, 92 м. Кривий Ріг, код юридичної особи в єдиному державному реєстрі підприємств і організацій 43877118.

Новоархангельська селищна рада Голованівського району Кіровоградської області, місце знаходження вул. Центральна, 31 смт Новоархангельськ Голованівського району Кіровоградської області, код юридичної особи в єдиному державному реєстрі підприємств і організацій 04367217.

ОСОБА_1 , місце проживання АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 .

Рішення може бути оскаржено до Кропивницького Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду .

Копію даного рішення не пізніше наступного дня після проголошення надіслати учасникам поштою.

Повний текст рішення виготовлено 28 листопада 2022 року.

Суддя: