26.12.2022 Справа № 756/2324/22
Унікальний номер 756/2324/22
Номер провадження 2/756/3230/22
УХВАЛА

про відвід судді

26 грудня 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.,

секретар судового засідання - Гаврилко Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кузьміна Дениса Леонідовича про відвід судді у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

УСТАНОВИВ:

В провадженні судді Оболонського районного суду м. Києва Шролик І.С. перебуває цивільна справа № 756/2324/22 (2/756/3230/22) за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

22.12.2022 року на електронну адресу суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кузьміна Д.Л. про відвід судді.

В обґрунтування поданої заяви зазначає, що в судовому засіданні, яке відбулося 27.09.2022 року, суддя з`ясувавши те, що відповідач невчасно отримав відзив на зустрічний позов, вирішила відкласти розгляд справи для надання відповідачу часу для ознайомлення з ними. При цьому, під звукозапис, суд з власної ініціативи ініціювала примирення сторін зокрема шляхом продажу спірного автомобіля та рівного розподілу виручених коштів. Вказує, що дії судді не відповідають вимогам ЦПК України, оскільки процедура врегулювання спору за участі судді здійснюється у чітко встановленому порядку та лише за згодою усіх сторін. Суддя Шролик І.С. неодноразово висловлювалася про ймовірне рішення суду на користь відповідача, про необґрунтованість доводів позивача, але й з незрозумілих причин займається діями, які не передбачені ні ЦПК України, ні Кодексом суддівської етики, фактично примушуючи позивача до мирного врегулювання спору. Позивач припускає, такі дії судді можуть бути наслідком впливу відповідача, її колишнього чоловіка, який майже 30 років працює в Службі безпеці України. Посилається, що позивач не може довіряти даному складу суду, в неї виникли обґрунтовані сумніви щодо неупередженості судді.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Дослідивши заяву про відвід судді та мотиви наведені в її обґрунтування, суддя встановив наступне.

Так, згідно зі ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Відповідно до статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Крім того, неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Наявність безсторонності суду відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатись за суб`єктивними та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Рішення ЄСПЛ від 09.11.2006 року в справі «Білуха проти України» (Biluha v. Ukraine), п.49).

Як на підставу для відводу головуючого судді заявник посилається на те, що у нього є сумніви в її об`єктивності та неупередженості, оскільки суддя Шролик І.С. під час розгляду справи висловлювала свої аргументи на доцільність мирного врегулювання спору, акцентуючи увагу на подальшому знеціненні автомобіля, який є предметом спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд зберігаючи об`єктивність і упередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ним прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 49 ЦПК України, сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Суд не встановив наявності у головуючого судді Шролик І.С., будь-якої особистої прихильності або упередження до позивача або відповідача в роз`ясненні сторонам та їх представникам права щодо врегулювання спору мирним шляхом, що виключає будь-який обґрунтований сумнів у його небезсторонності.

Доводи заяви про відвід судді Шролик І.С. по своїй суті є незгодою заявника з висловленою публічною думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання у даній справі.

Дослідивши обставини, зазначені в заяві про відвід, суддя приходить до висновку, що вказана заява не містить підстав для відводу судді, зазначених у ст. 36 ЦПК України, а в ній викладені припущення щодо упередженості головуючого по справі. Незгода сторони з висловленою публічною думкою судді щодо того чи іншого юридичного питанняне може бути підставою для відводу.

Окрім того, посилання заявника, що дії судді є наслідком впливу відповідача, який працює в Службі безпеці України є голослівними, не підтверджені жодним доказом, тому не свідчить та жодним чином не доводить прихильність судді до однієї із сторін або заінтересованістю головуючого судді у розгляді даної справи.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що обставини, зазначені в заяві представника ОСОБА_1 як підстави для відводу, не можуть викликати сумнів у неупередженості судді чи свідчити про його певну особисту заінтересованість, прихильності, уподобання стосовно однієї з сторін у справі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованою заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кузьміна Дениса Леонідовича про відвід судді.

Цивільну справу № 756/2324/22 (2/756/3230/22) за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, передати до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Шролик І.С.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.С. Шролик