Справа № 296/6762/21
У Х В А Л А

Іменем України

21 жовтня 2022 рокум. Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Репікової З.А.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання неповнолітніх дітей, за участі третіх осіб Органу опіки та піклування виконавчого комітету Житомирської міської ради, Служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації,-

ВСТАНОВИВ:

В липні 2021р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити місце проживання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з ним до досягнення дітьми повноліття.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від "29" липня 2021 р. прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, призначено судове засідання для розгляду справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін у підготовче судове засідання (а.с.16).

В зв"язку з неявкою в судове засідання позивача та його представника, що підтверджується протокольною ухвалою суду від 29.08.2022р., розгляд справи відкладено на 21.10.2022р.

Позивач ОСОБА_1 та його представник в судове засідання 21.10.2022р. повторно не з`явились, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надходило, причини неявки суду не повідомили.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату та час судового засідання була повідомлена належним чином, подала заяву про відкладення розгляду справи.

Представник органу опіки та піклування Виконавчого комітету Житомирської міської ради в судове засідання не з`явився, заяв від нього не надходило.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, згідно ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Позивач ОСОБА_1 в судові засідання призначені на 29.08.2022р, 21.10.2022р. не з`являвся, заяв про розгляд справи за його відсутності та відсутності представника не надходило, причини неявки суду не повідомляв.

З матеріалів справи вбачається, що в інтересах ОСОБА_1 на підставі ордеру № 079384 діє його представник ОСОБА_5 . Про відкладення розгляду справи на 29.08.2022р. представник ОСОБА_5 повідомлена належним чином, що підтверджується розпискою (а.с. 121)

Про розгляд справи 21.10.2022 позивач та його представник були повідомлені шляхом отримання SMS-повімлення та телефонограмою (а.с. 148-151).

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст.44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст.210 ЦПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Так, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.5ст.142 ЦПК України), а для позивачаце право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч.2ст.257 ЦПК України).

Отже, згідно із вимогами ЦПК України, суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання.

Згідно ч.4 ст.10 ЦПК України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії», Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаному Рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Позивач є ініціатором даного спору, а отже розгляд даної цивільної справи має першочерговий інтерес саме для позивача. Разом з цим, сторона позивача всіляко затягує розгляд справи, не з`являючись до суду. Отже, позивач не демонструє своєю поведінкою зацікавленості у своєчасному та об`єктивному розгляді судом його позову. Така поведінка позивача має ознаки зловживання процесуальними правами.

Згідно п.3 ч.1ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд звертає увагу, що нез`явлення позивача та його представника перешкоджає розгляду справи, оскільки не можливо з`ясувати позицію позивача щодо заявлених позовних вимог та встановити всі обставини, що мають значення для справи.

Тому, суд вважає за можливе залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, оскільки це передбачено законом, не порушує прав сторін та інших осіб, що беруть участь у справі, а також не позбавляє права позивача звернутися до суду повторно.

Відповідно до ч.2 ст.257ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3,10,12,13,18,43,64,128,223,257,258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання неповнолітніх дітей, за участі третіх осіб Органу опіки та піклування виконавчого комітету Житомирської міської ради, Служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя В. П. Маслак