Справа № 629/5778/21
УХВАЛА

09.08.2022 Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого - судді Подорець О.Б.,

секретаря судового засідання Барабаш Л.В.,

за відсутності учасників справи,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення права користування квартирою та зобов`язання не чинити перешкоди у користуванні квартирою, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Лозівського міськрайонного суду Харківської області перебувала на розгляді вищезазначена цивільна справа, по якій ухвалою від 27 жовтня 2021 року було відкрито провадження.

Відповідно до розпорядження Верховного суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Запорізької, Харківської областей)» №16/0/9-22 від 06.04.2022 та відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ Лозівського міськрайонного суду Харківської області на Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, дана судова справа надійшла в провадження судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська Подорець О.Б.

Ухвалою судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 23 червня 2022 року прийнято до свого провадження цивільну справу, визначено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження та призначено по справі підготовче засідання на 20 липня 2022 року.

20 липня 2022 року за клопотання представника позивача адвоката Янєвої Л.А. розгляд справи відкладено на 09 серпня 2022 року.

09 серпня 2022 року учасники судового розгляду, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи шляхом направлення судових повісток і CMC повідомлень, до суду не з`явилися, про причини неявки суд не сповістили.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

В свою чергу вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов`язком держави.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, неявки учасників судового розгляду в підготовчі засідання, спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України так і п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Водночас, Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", що затверджений Законом України від 24.02.2022 "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб введено воєнний стан.

Указами Президента України від 14.03.2022 за № 133/2022, від 18.04.2022 за №259/2022 та від 17.05.2022 № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", продовжено строк дії воєнного стану в Україні, в тому числі, з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

Згідно із вказаними вище Указами Президента України, воєнний стан введено на всій території України.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені (ст. 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану").

Частинами 1-3 ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Крім того, суд зауважує, що відповідно до розпорядження Верховного суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Запорізької, Харківської областей)» №16/0/9-22 від 06.04.2022 та відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ Лозівського міськрайонного суду Харківської області на Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська.

Під час дії в Україні воєнного стану Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпропетровська здійснює правосуддя.

Рада суддів України в п. 1 Рішення № 9 від 24.02.2022 звернула увагу усіх судів України на те, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право на судовий захист.

02.03.2022 Рада Суддів України надала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, у яких зазначила, що особливості роботи суду визначаються виходячи з поточної ситуації у відповідному регіоні, а при визначенні умов роботи суду у воєнний час необхідно керуватися реальними поточними обставинами, що склалися в регіоні.

З огляду на вищезазначене, суд вважає можливим розглянути справу у підготовчому судовому засіданні за відсутності учасників судового розгляду.

В ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання проведено підготовчі дії, передбачені ст.ст.189-199 ЦПК України.

Підстав для прийняття судом рішення про вчинення будь-яких процесуальних дій, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті не має.

Відповідно до п.3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 2 ст. 200, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення права користування квартирою та зобов`язання не чинити перешкоди у користуванні квартирою, стягнення моральної шкоди та призначити справу до розгляду на 11 год. 00 хв. 18 жовтня 2022 року.

Про час і місце судового засідання повідомити учасників справи.

Встановити наступний порядок з`ясування обставин та дослідження доказів: вислухати вступне слово сторін у справі, допитати свідків, дослідити письмові докази у справі.

Викликати у судове засідання та допитати у якості свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань, що передбачена ст. ст. 384, 385 КК України.

Роз`яснити сторонам та представникам сторін, що згідно ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя О.Б.Подорець