№ 308/5564/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

12.05.2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Бедьо В.І.

за участю секретаря судового засідання - Пазяк С.М.

розглянувши у відкритому судовму засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому ставить вимоги про виключення відомостей пройого батьківство з актового запису № 1401 від 21.11. 2007 року у міському відділ реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області про народження ОСОБА_3 .

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 уклав шлюяб з ОСОБА_4 .

У шлюбі в подружжя народася донька - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 згідно свідоцтва серії НОМЕР_1 .

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 01.12. 2008 року шлюб був розірваний, дитину залишено проживати разм з матір`ю, стягнуто аліменти на утрмання доньки в розмрі 500 грн.

Позивач вказує, що після розірвання шлюбу та сворення нової сімї, його колишня дружани ОСОБА_4 багаторазово заявляла, що він не є біологічним батьком народженої з нею у шлюбі доньки ОСОБА_5 . Також подібні сумніви винили у позивачау зв`язку з тим, що у них з доньою немає жодної схожості у зовнішності.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 25.06.2020 року відкрито провадження у справі та вирішено проводити судовий розгляд за загальними правилами позовного провадження.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 08.07.2020 року задоволено клопотання позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи в даній цивільній справі , проведення експертизи доручено комунальній установі «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» (Валіховський провулок, 4, м. Одеса, 65082); відбір об`єктів біологічного походження для проведення експертизи доручено Закарпатському обласному бюро судово-медичної експертизи (вул. Капушанська, 83, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000).; отримані зразки об`єктів біологічного походження вказано направити до комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи»; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 потрібно забезпечити явку неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , 13.11.2007 року до Закарпатського обласного бюро судово-медичної експертизи (вул. Капушанська, 83, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000) для відбору об`єктів біологічного походження.

04.10.2020 року до суду надійшов лист в.о.начальника Закарпатського обласного бюро судово-медичної експертизи Лаба Є.А. № 4785 від 04.10.2020 року, в якому зазначено про неможливість виконання ухвали суду від 08.07.2020 року з тих підстав, що відповідач ОСОБА_4 жодного разу не забезпечила явку доньки ОСОБА_3 і тому забір крові для молекулярної експертизи проведений не був.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 24.01.2022 року поновлено провадження у справі, підготовче провадження закрито, а справу призначено до судового розгляду.

В судове засідання, призначене на 12.05.2022 рік заявник та його представник не з`явилися, одна подали до суду заяву про розгляд справи без їх участі, вимоги заяви підтримали та просили задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, хоч була належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи, заяв про відкладення судового розгляду , відзиву на позов до суду не подала.

Оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи , представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи, суд у відповідності до вимог статтей 280-283 ЦПК України, вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних доказів.

У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, надавши правову оцінку письмовим дказам по справі, суд встановив наступні фактичні обставини та правовідносини.

Як встановлено по справі, 07.06.2007 року сторони уклали шлюб позивач та відповідач уклали шлюб, про що у відділ реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області складено відповідний актовий запис № 277.

ІНФОРМАЦІЯ_4 у шлюбі народилась ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .

З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження судом встановлено, реєстрація народження дитини - ОСОБА_3 , проведена відповідно до ст. 133 СК України, за заявою матері дитини, а підставою внесення запису відомостей про батька є актовий запис про шлюб № 277 від 07.06 2007.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 01.12. 2008 року у справі № 2п-5681/08 шлюб між сторонами розірвано, доньку ОСОБА_5 залишено проживати з матірю ОСОБА_4 , стягнуто з ОСОБА_1 аліменти .

Позивач зазначає, що після розірвання шлюбу відповідачка повідомила йому, що ОСОБА_5 не є його біологічною донькою.

З цих підстав позивач звернувся до суду з позовом про виключення відомостей про його батьківство з актового запису № 1401 від 21.11. 2007 року, складеного у міському відділ реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області про народження ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Статтею 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Тлумачення статті 136 СК України свідчить, що підставою для оспорювання презумпції батьківства є невідповідність встановленого батьківства факту біологічного походження. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною, суд

постановляє рішення про виключення відомостей з актового запису про народження дитини. Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною можливо будь-якими допустимими доказами, у тому числі, висновками судово-медичної, біологічної чи генетичної експертиз.

Відповідно до п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в книзі реєстрації народжень, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України, при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» предметом доказування у справах про оспорювання батьківства, відповідно до ст.136 Сімейного Кодексу України, є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведення цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них.

Підставою для висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи, що оцінюється судом в сукупності з іншими доказами у справі.

За клопотання сторони позивача суд призначив молекілярно- генетичну експертизу, однак така не була виконана у зв`язку з відмовою відповідачки забезпечити явку дитини ОСОБА_5 для відбору крові.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст. 212 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

У разі коли ухилення сторони у справі зазначеної категорії від участі в експертизі або від подання необхідних матеріалів, документів тощо унеможливлює її проведення, суд відповідно до ст. 146 ЦПК України може визнати факт, для з`ясування якого її було призначено, або відмовити в його визнанні (залежно від того, хто зі сторін ухиляється, а також яке значення має для них ця експертиза)».

Як зауважив Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Рішення Калачова проти Російської Федерації від 07.05.2009).

Встановлено, що на неодноразовий виклик експертів для проведення судово - генетичної експертизи щодо встановлення факту батьківства відповідачка разом з дитиною не з`являлася.

Таким чином, судом було вжито заходи для проведення експертизи та забезпечення явки до експертної установи відповідачки разом з дитиною для відібрання біологічного матеріалу, необхідного для проведення експертизи, проте остання від проведення експертизи ухилилася.

Статтею 109 ЦПК України передбачено, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Відповідно до норм статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (стаття 263 ЦПК України).

Відповідно до ст.134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Крім того, згідно п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

Відповідно до п.2.16.4. Розділу II Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

З огляду на викладене вище та оцінивши докази, надані позивачем на підтвердження своїх вимог, враховуючи ухилення відповідачки від проведення експертизи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення та з актового запису № 1401 від 21.11. 2007 року про народження ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , складеного міським відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородськогоміськрайонного управління юстиції Закарпатської області слід виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , як батька дитини.

Виходячи ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Керуючись ст. ст. 121, 136 СК України, ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-81, 141, 200, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352-354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов - задовольнити.

Виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , як батька, з актового запису № 1401 від 21.11.2007 року про народження дитини ро народження ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , складеного міським відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 840,80 (вісімсот сорок грн. 80 коп.) грн.

Учасники судового процесу:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . РНОКПП НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП суду невідомий, адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатськогг апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.І. Бедьо