Дата документу 25.10.2022 Справа № 325/1432/21
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/807/652/22 Головуючий у 1-й інстанції: Діденко Є.В.
Є.У.№ 325/1432/21 Суддя-доповідач: Кочеткова І.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2022 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:

Головуючого: Кочеткової І.В.,

суддів: Дашковської А.В.,

Кримської О.М.

секретар: Волчанова І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування житлового будинку та земельної ділянки і скасування запису про реєстрацію права власності,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 в особі адвоката Железняк Кранг Інги Вікторівни на ухвалу Приазовського районного суду Запорізької області від 06 грудня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2021 року ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування житлового будинку, розташованого в АДРЕСА_1 , та земельної ділянки площею 0,25 га кадастровий номер :04:008:0025, укладеного 20.05.2016 між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , та скасування державної реєстрації права власності за ОСОБА_4 на спірне майно.

Позов обґрунтований тим, що будинок є спільною сумісною власність сторін, був придбаний у період шлюбу, відповідачка подарувала будинок своєму синові без згоди позивача як другого подружжя.

Ухвалою Приазовського районного суду від 18 листопада 2021 року відкрито провадження, призначено підготовче засідання на 16 грудня 2021 року, витребувано докази.

03 грудня 2021 року до суду надійшла заява від позивача про забезпечення позову, у якій просить накласти арешт на спірний житловий будинок та земельну ділянку площею.

Заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що після відкриття провадження у справі будинок може бути проданий третім особам, що ускладнить виконання рішення суду. Крім того, позивачу невідомо, у володінні кого знаходяться правовстановлюючі документи на будинок. Зараз у мережі інтернет ведеться продаж вказаного будинку. Зазначає, що невжиття позову може ускладнити захист прав позивача.

Ухвалою Приазовського районного суду Запорізької області від 06 грудня 2021 року заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову задоволено повністю.

Накладено арешт на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна : 34218289, а також на земельну ділянку площею 0,25 га, кадастровий номер :04:008:0025, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель , споруд (присадибна ділянка), на якій розташований вказаний житловий будинок.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_2 , інтереси якої представляє адвокат Железняк Кранг І.В. подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, та постановити нову про відмову у задоволені заяви.

Узагальненими доводами апеляційної скарги є те, що під час постановлення оскаржуваної ухвали суд мав враховувати інтереси обох сторін, а не лише заявника. Судом порушені права власника будинку, який не залучений до участі у справі. Зазначає, що позивачем не надано доказів на підтвердження факту вжиття відповідачем заходів до відчуження спірного майна, а отже суд безпідставно наклав на нього арешт.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду без змін. Вважає, що апеляційна скарга є необґрунтованою.

В засідання апеляційного суду представник ОСОБА_2 адвокат Железняк-Кранг І.В. підтримала апеляційну скаргу і просила про її задоволення.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, доводи адвоката Железняк-Кранг І.В., перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на такі обставини.

Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що між сторонами існує спір з приводу правомірності відчуження відповідачкою нерухомого майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, невжиття заходів забезпечення позову може в подальшому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, чи призведе до порушення прав позивача.

Такі висновки суду першої інстанції є правомірними.

Відповідно до частини третьої статті 150ЦПКУкраїни заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

До аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

Заявник зобов`язаний довести наявність підстав для забезпечення позову, надавши відповідні докази, що невжиття заходів забезпечення позову може привести до утруднення або навіть неможливості у майбутньому виконати рішення суду.

У заяві про забезпечення позову заявником повинні бути зазначені причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, обґрунтування необхідності такого заходу, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Судом встановлено, що сторони перебували у шлюбі, який рішенням від 21.10.2021 розірвано. Відповідно до витягу із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 04.11.2021 житловий будинок АДРЕСА_1 та земельна ділянка з кадастровим номером :04:008:0025, площею 0,25га зареєстровані за ОСОБА_4 на підставі договору дарування №534 від 20.05.2016 Проте, 25.07.2011 вказаний житловий будинок був зареєстрований за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності б/н від 25.07.2011.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, оскільки існує обґрунтована ймовірність відчуження об`єктів нерухомості майна, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову, а відтак суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що незабезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

При цьому обраний заявником вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав ОСОБА_2 .

При таких обставинах посилання апелянта на порушення його прав є безпідставним, оскільки заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, при цьому, особа, яка заявила відповідну заяву, довела її обґрунтованість та співмірність зі своїми вимогами.

Жодні доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд вирішив питання про права нового власника житлового будинку, який не залучений до участі у розгляді справи, не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Набувач спірного майна судове рішення не оскаржував, відповідачку ОСОБА_2 на вчинення відповідних процесуальних дій не уповноважував.

Не залучення обдарованого до участі у розгляді справи як співвідповідача не є достатньою підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Оскаржувана ухвала суду першої інстанції відповідає вимогам закону і матеріалам справи, підстав для її скасування колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 381-394 ЦПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 в особі адвоката Железняк-Кранг Інги Вікторівни залишити без задоволення.

Ухвалу Приазовського районного суду Запорізької області від 06 грудня 2021 року по цій залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту цієї постанови, лише у випадку якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Повний текст постанови складено 26 жовтня 2022 року.

Головуючий І.В. Кочеткова

Судді: А.В. Дашковська

О.М. Кримська