КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 червня 2022 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 753/1382/20

номер провадження №22-ц/824/6278/2022

Київський апеляційний суд у складі головуючого судді судової палати з розгляду цивільних справ Лапчевської О.Ф., перевіривши виконання вимог ст.ст. 354, 355, 356 ЦПК України по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 25 травня 2021 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Патріот Планета» про захист авторських прав, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 25 травня 2021 року позов задоволено у повному обсязі.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом з наступних підстав.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскаржене рішення ухвалено 25.05.2021 р., апеляційна скарга подана 01.02.2022 р., у клопотанні про поновлення строку апелянт вказує, що строк пропущено у зв`язку з оскарженням відмови суду першої інстанції ухвалити додаткове рішення у справі, а тому, оскарження рішення суду першої інстанції по суті вимог нею могло бути реалізоване лише після відмови у відкритті касаційного провадження за додатковим рішенням.

Крім того, вказувала, що строк пропущено у зв`язку з дією карантину з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, оскільки законодавчо строки продовжені на строки дії такого карантину.

Апеляційний суд не погоджується з таким обґрунтуванням та не вважає його поважним, з огляду на те, що встановлені карантинні заходи не були перешкодою позивачеві для оскарження у строки, визначені законодавством, додаткового рішення суду, як в апеляційному так і касаційному порядку.

Водночас, 17.07.2020 р. набрав чинності прийнятий Верховною Радою 18.06.2020 р. Закон № 3383 «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), який по-новому регулює питання процесуальних строків під час карантину, за яким, строки поновлюються або продовжуються судом лише за заявою сторін і за наявності поважних підстав. Для такого поновлення строку, причини його пропуску мають бути поважними та зумовленими обмеженнями, впровадженими через карантин.

Крім того, законодавство не містить ані заборони на оскарження одночасно як основного рішення суду так і відмови у постановленні додаткового рішення.

Таким чином, апелянту необхідно надати інше обґрунтування підстав поважності пропуску строку.

Крім того, апеляційний суд зауважує на тому, що статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 25 травня 2021 року позов задоволено у повному обсязі.

Водночас, апелянт оскаржує рішення щодо тієї частини позовних вимог, з приводу яких рішення суду по суті спору не приймалось, оскільки ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23.11.2020 року позов в частині стягнення компенсації у розмірі 425 070 грн залишено без розгляду. /т. 1 а.с. 247-248/

Таким чином, вимоги апеляційної скарги стосуються фактично іншого процесуального рішення - залишення позову без розгляду, оскільки рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 25 травня 2021 року позов задоволено у повному обсязі, питання щодо стягнення компенсації у розмірі 425 070 грн не розглядалось.

Таким чином, апелянт має право звертатись з вимогами апеляційної скарги лише щодо того предмету, який розглядався судом першої інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, апелянту необхідно звернутись з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, надавши інше обґрунтування поважності підстав пропуску такого строку і надати нову редакцію апеляційної скарги, з урахуванням лише тих вимог, які були предметом розгляду в суді першої інстанції.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків апеляційної скарги, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Якщо апелянт не усуне недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга буде вважатись неподаною і повернеться апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Лапчевська О.Ф.