01.11.2022 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/719/22
Провадження № 2-з/533/7/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2022 року селище Козельщина

Козельщинський районний суд Полтавської області у складі головуючої судді Козир В.П., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 ; особа, яка може отримати статус учасника справи, - ОСОБА_2 , про забезпечення позову до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до Козельщинського районного суду Полтавської області зі заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та на 1/2 частку земельної ділянки площею 0,0600 га кадастровий номер :17:001:0340, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на які зареєстровані за ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника НОМЕР_1 .

Розглянувши заяву про забезпечення позову суд установив таке.

Стаття 152 ЦПК України встановлює порядок подання заяви про забезпечення позову.

Так, згідно пункту 1 частини 1 статті 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

За загальним правилом, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом, що передбачено ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Отже, виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. При цьому виключна підсудність є пріоритетною над загальною.

Суд вказує на те, що у розумінні наведених норм процесуального права виключна підсудність - це правило, відповідно до якого справа має бути розглянута тільки певним судом. Виключна підсудність означає, що певні категорії справ не можуть розглядатися за загальними правилами підсудності, а також за правилами альтернативної підсудності. Виключна підсудність за змістом ч. 1 ст. 30 ЦПК України визначає суд, яким має бути розглянуто справу. Правило про виключну підсудність застосовується судом у будь-якому випадку за наявності визначених законом умов, не залежить від волі сторін, а також наявності чи відсутності обґрунтувань учасників справи щодо її застосування. Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 15.05.2018 у справі № 905/1566/17.

Системний аналіз наведеного свідчить, що право особи на звернення до суду може бути реалізоване у визначеному процесуальним законом порядку, оскільки воно зумовлене дотриманням процесуальної форми, передбаченої для цього чинним законодавством, а також встановленими ним передумовами для звернення до суду, в тому числі додержання правил юрисдикції у судах.

Отже розгляд заяви та вжиття заходів забезпечення позову здійснюються виключно судом компетентним розглядати спір по суті. При цьому першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду за умови дотримання яких здійснюється її розгляд по суті.

Тобто першочерговою у будь - якому випадку є оцінка дотримання процесуального порядку (юрисдикції) звернення із заявою про забезпечення позову до суду. Такі висновки зробив ВС у постанові від 21.04.2022 у справі № 917/1212/21.

Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року № 2 перелік позовів, для яких установлена виключна підсудність, розширеному тлумаченню не підлягає. Правила виключної підсудності діють також у випадку пред`явлення кількох позовних вимог, пов`язаних між собою, якщо на одну з них поширюється виключна підсудність.

Згідно з п. 41 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 № 3, якою роз`яснено схожі за своєю суттю правовідносини, перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Згідно з п. 42 цієї ж Постанови виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 911/2390/18 (постанова від 16.02.2021) зробила правовий висновок, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» … необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення (п. 7.25). Тому до спорів, предметом яких є стягнення заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, який укладений щодо користування нерухомим майном, поширюються норми частини третьої статті 30 ГПК України (п. 7.26).

У заяві, що досліджував суд, заявниця просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами та 1/2 частку земельної ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, зі заяви вбачається. що необхідність у забезпеченні позову виникла у зв`язку зі наявністю спору, що виник між ОСОБА_1 (заявниця) та ОСОБА_2 (особа, яка може мати статус відповідача у справі) з приводу невиконання останньоюумов попереднього договору купівлі-продажу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, спір стосується нерухомого майна і на нього поширюють норми ч. 1 ст. 30 ЦПК України щодо виключної підсудності.

Зазначені об`єкти нерухомого майна знаходяться у межах міста Полтава та територіально відносяться до Шевченківського району міста.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає передачі за територіальною підсудністю до Октябрського районного суду міста Полтави.

Той факт, що особа, яка може отримати статус учасника справи, зареєстрована у Козельщинському районі Полтавської області, не може невілювати правила виключної підсудності.

Крім того, згідно отриманої 31.10.2022 судом інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки 313817431): житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,0600 га кадастровий номер :17:001:0340, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до договору дарування від 28.10.2022, належить громадянину ОСОБА_3 . Тобто об`єкти нерухомого майна, про накладення арешту на які просить заявниця, не належать особі, яка може отримати статус учасника справи (відповідача) в майбутньому.

На підставі викладеного, згідно ст. 181 ЦК України та керуючись ст. 27, 28, 31, 32, 152, 258, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 ;особа, яка може отримати статус учасника справи, - ОСОБА_2 ,про забезпечення позову до подання позовної заяви передати за підсудністю на розгляд Октябрському районному суду м. Полтави (місцезнаходження: вул. Навроцького, буд. 5, м. Полтава, 36002), за місцезнаходженням нерухомого майна.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Козельщинський районний суд.

Апеляційна скарга в електронній формі подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Справа підлягає передачі на розгляд належному суду після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала підписана складена та підписана суддею 01.11.2022.

Суддя В.П. Козир