справа 278/2040/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2022 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Євгена Татуйка, розглянув клопотання представника відповідача Володимира Синяківського про розгляд справи за правилами загального позовного провадження або за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та про виклик і допит свідків у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства "Житомирський бронетанковий завод" про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,--

В С Т А Н О В И В :

У проваджені суду перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 22 серпня 2022 року у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами.

14 вересня 2022 року представником відповідача скеровано до суду клопотання про здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження або за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В обґрунтування заявленого клопотання представник зазначає, що станом на момент звернення до суду із даною заявою відсутня судова практика із вирішення подібних спорів та дана справа має значний суспільний резонанс, а тому є необхідність у зміні порядку розгляду справи. Подібне клопотання заявлено також представником відповідача і у відзиві на позовну заяву. Окрім цього, зазначений відзив містить також клопотання про виклик та допит свідків у судовому засіданні.

Процесуальним законодавством дане питання врегульовано наступним чином.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно положень ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Положення ч. 1 ст 91 ЦПК України вказують на те, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

Разом з тим, приписи ч. 2 ст. 214 ЦПК України зазначають, що головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Проаналізувавши фактичні обставини справи у сукупності із нормами процесуального законодавства України, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для задоволення даного клопотання з огляду на наступне.

Підставою для зміни порядку розгляду вказаної цивільної справи представником відповідача зазначено відсутність судової практики із вирішення даних спорів та значний суспільний резонанс справи.

Суд зауважує, що відсутність судової практики щодо вирішення тих чи інших правових спорів не є перешкодою у розгляді будь якої справи, оскільки при ухваленні кінцевих рішень за наслідками розгляду справи суд відповідно до приписів п. 5 ч. 4 ст. 265 ЦПК України застосовує норми права, а не судову практику. Щодо значного суспільного резонансу справи, суд вказує на те, що це також не є підставою для зміни порядку розгляду справи, оскільки всі рішення, що постановляються у рамках даного провадження відображено у Єдиному державному реєстрі судових рішень (https://reestr.court.gov.ua/) матеріали якого доступні будь якій особі цілодобово, а отже суспільство жодним чином не позбавлено можливості слідкувати за станом розгляду даної справи.

Разом з тим, суд вказує на те, що предметом позову є немайнова вимога та майнова вимога розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та зауважує, що характер спірних правовідносин і предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, а тому суд вважає за доцільне відмовити у задоволенні вказаного клопотання.

Щодо вимоги про виклик та допит свідків, то, на думку суду, необхідність у вчиненні вказаної процесуальної дії відсутня, оскільки всі порушення трудової дисципліни, здійснені позивачем у даному провадженні, зафіксовано документально і копії зазначених документів долучено відповідачем до власного відзиву на позовну заяву. Відтак, покази свідків, на переконання суду, не дадуть змогу встановити нові фактичні обставини справи, аніж ті, що вже відображено у відповідних письмових доказах, що надані стороною відповідача і долучено судом до матеріалів справи.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 214, 279 ЦПК України, суд,--

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотань відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Євген Татуйко