"26" грудня 2022 р. Справа № 363/4462/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2022 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Свєтушкіна Д.А. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Петрівської сільської ради, про визначення місця проживання дітей,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Петрівської сільської ради про визначення місця проживання дітей.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суд вважає за необхідним залишити позовну заяву без руху з наступних підстав.

Як вбачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 та ст.177 ЦПК.

Згідно з ч.1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Однак в порушення зазначених вище норм в позовні заяві не зазначено в якості якого учасника справи (відповідача чи третьої особи) позивачем залучено Службу у справах дітей та сім`ї Петрівської сільської ради.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Також відповідно до ч. 2, 4 і 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак долучена копія рішення Вишгородського районного суду Київської області від 28.07.2022 року, є знеособленою та не завіреною належним чином, органом, що його видав, з відміткою щодо набрання рішенням законної сили.

Окрім того згідно з п.4 та п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Згідно ч.1, 2 ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.

В розрізі даних правовідносин об`єктом захисту може бути порушене, невизнане або оспорене право чи інтерес. Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, саме порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Однак в порушення вищевикладеного позовна заява не містить викладення обставин та посилань на докази наявності спору між позивачем та відповідачем щодо визначення місця проживання дітей, не долучені докази на підтвердження цих обставин.

Окрім того, долучені позивачем докази, спростовують наявність спору між сторонами щодо визначення місця проживання дітей. Так, як зазначено у долученому до позовної заяви Висновку органу опіки та піклування Петрівської сільської ради малолітніх ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , мати дітей ОСОБА_2 не заперечує проти того, щоб діти проживали разом з батьком.

Також, з Автоматизованої системи документообігу суду вбачається, що 29.07.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 29.07.2022 року роз`єднані позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради про визначення місця проживання дітей. Виділено в самостійне провадження позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради про визначення місця проживання дітей.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 01.08.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради про визначення місця проживання дітей - залишено без руху.

У зв`язку із тим, що позивачем не були виправлені недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі суду від 01.08.2022 року,ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22.08.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради про визначення місця проживання дітей - повернуто.

27.09.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Петрівської сільської ради про визначення місця проживання дітей.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 30.09.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради про визначення місця проживання дітей - залишено без руху.

У зв`язку із тим, що позивачем не були виправлені недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі суду від 30.09.2022 року,ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 07.11.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради про визначення місця проживання дітей - повернуто.

При чому, як вбачається з зазначених ухвал суду, в попередніх позовах про визначення місця проживання дітей позивач зазначав, що вони з відповідачем дійшли згоди щодо місяця проживання дітей.

Таким чином, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України).

Таким чином, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки шляхом надання суду позовної заяви в новій редакції з викладенням обставин щодо порушення відповідачем його прав за вимогою про визначення місця проживання дітей та зазначенням доказів на підтвердження позовних вимог, визначитись з колом учасників справи та додати належним чином завірену копію рішення Вишгородського районного суду Київської області від 28.07.2022 року.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.175,177,185, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Петрівської сільської ради, про визначення місця проживання дітей залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів, з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.А. Свєтушкіна