Справа № 752/1821/19
Провадження № 2/752/408/22
Заочне Р І Ш Е Н Н Я
18 листопада 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.,
за участі секретаря судового засідання Нікітенко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, -
В обґрунтування позовних вимог зазначило, що відповідно до даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Відповідач ОСОБА_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та є власником квартири за адресою: АДРЕСА_2 , є споживачем електроенергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».
Ухвалою судді Голосіївського суду м. Києва Шкірая М.І. від 1 лютого 2019 року відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с. 40).
У відзиві відповідач ОСОБА_1 зазначив, що набув право власності на будинок за адресою: АДРЕСА_2 з 23 січня 2018 року. Відповідно до рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 28.09.2017 року набув права і обов`язки за набувальною давністю на договір електричною енергією колишнього власника будинку - ОСОБА_3 , що унеможливлює застосування терміну «самовільне підключення». Просить відмовити у задоволенні позову.
Згідно з Розпорядженням керівника апарату Голосіївського районного суду м. Києва № 406 від 12.06.2020 та відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу здійснено повторний автоматичний розподіл справи у зв`язку з звільненням з посади судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 (а.с. 84).
Згідно з протоколом зазначену вище справу передано судді Плахотнюк К.Г. (а.с. 83).
Ухвалою від 1 липня 2020 справу прийнято до провадження, вирішено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін (а.с. 86).
У судовому засіданні учасники справи відсутні, про час, день та місце розгляду справи повідомлялися судом у встановленому законом порядку.
Представник позивача повідомив суд, що за наявною в останнього інформацією відповідач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 і просив витребувати з Другої київської державної нотаріальної контори інформацію про спадкоємців померлого.
Ухвалою від 14 травня 2021 року в межах судового розгляду цивільної справи № 752/1821/19 витребувано з Другої київської державної нотаріальної контори засвідчену належним чином копію матеріалів спадкової справи відкритої щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 .
Ухвалою від 11 листопада 2021 року в межах судового розгляду справи № 752/1821/19 витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гуцол А.О. засвідчену належним чином копію матеріалів спадкової справи, відритої щодо майна ОСОБА_1 (а.с. 99).
На виконання ухвали 17.01.2022 року приватним нотаріусом КМНО Гуцол А.О. надіслано завірену в установленому порядку копію спадкової справи № 2/2020 рік, щодо майна померлого ОСОБА_1 .
За даними матеріалів спадкової справи щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 , відкритої 24.02.2020 року і закінченої 22 липня 2020 року, єдиним спадкоємцем є ОСОБА_2 .
Ухвалою від 2 березня 2022 року залучено до участі у справі № 752/1821/19 замість ОСОБА_1 його правонаступника - ОСОБА_2 . Постановлено судовий розгляд продовжити по суті за участі відповідача ОСОБА_2 (а.с. 174).
У судовому засіданні сторони відсутні. Представник позивача надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності. Просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач ОСОБА_2 (залучений правонаступник) відзиву на позов не подав, з будь-якими іншими клопотаннями до суду не звертався.
Дослідивши письмові докази справи, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити.
Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Як вбачається з матеріалів справи позивач ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго», що підтверджується Статутом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», витягом з підсумкового (завершального) розподільчого балансу ПАТ «Київенерго», що реорганізується шляхом виділу ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» станом на 28.02.2018, та витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» (а.с. 10-22).
До створення ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» поставку електричної енергії до помешкання відповідача здійснювало ПАТ «Київенерго».
Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються положеннями ст. 714 ЦК України, Законом України "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 (які були чинними до 19 квітня 2018 року) (далі - Правила), Законом України «Про ринок електричної енергії», Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562.
Відповідно до п.1 Правил дані правила регулюють відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.
П. 3 Правил встановлено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.
Договір про користування електричною енергією вважається продовженим на кожен наступний рік, якщо за місять до закінчення зазначеного строку жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін.
Відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Відповідно до вимог ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.
Встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 111363802 від 23.01.2018 року відповідач ОСОБА_1 є власником житлового будинку за АДРЕСА_2 на підставі рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 28.09.2017 року (а.с. 53).
Судом встановлено, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 на підставі права власності належав ОСОБА_3 , що підтверджено даними Свідоцтва про право власності на будівництво від 17.01.1959 року. ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Звертаючись до суду з позовом, представник позивача ОСОБА_1 зазначила, що він є рідним племінником ОСОБА_3 і з 1959 року користується нерухомим майном по АДРЕСА_2 , так як разом з дядьком в спільному будинку проживав зі своєю сім`єю.
ОСОБА_1 добросовісно, відкрито та безперервно володіє вищевказаним будинком та земельною ділянкою з 2000 року, що підтверджується даними Акту № 11, затвердженого 21.09.2016 року керівником органу самоорганізації населення «Комітет мікрорайону «Пирогів» Цикаленко Т.В.». за даними зазначеного акта ОСОБА_1 тривалий час проживає за адресою: АДРЕСА_2 , до будівлі підключено газ, воду, електроенергію, за які проводиться своєчасна оплата.
Отже, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 за час проживання у житловому будинку, з приводу якого заявлено спір, а саме з 1959 року користується будинком, приймав участь у будівництві прибудов та господарських споруд, несе витрати щодо їх ремонту та утримання, відкрито володіє ним після смерті власника ОСОБА_3 з 2000 року.
Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Статтею 3 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» (чинної на момент скоєння правопорушення), порушення правил користування електричною енергією тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.
Відповідно до п. 42 Правил, побутовий споживач електричної енергії, серед іншого, зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.
Згідно з п. 48 ПКЕЕН (які були чинними на момент виникнення спірних правовідносин), споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію та порушення правил користування електричною енергією.
Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.
У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих правил. У разі причетності споживача до порушення у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду.

Відповідно до п. 3.5 розділу 3 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 п. 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії Wдоб.с.п., кВт·год через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення пози приладом обліку, визначається за формулою (2.7). Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.

Як вбачається з матеріалів справи, 20.07.2016 року за адресою відповідача в ході обстеження представниками позивача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією, а саме п. 3.9, 18, 32 ПЕЕН - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника без наявності договору на постачання електричної енергії. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 54253 від 20.07.2016 року. Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в Акті про порушення (а.с. 25).

У додатку до цього акта зазначено, що під час рейдової перевірки за адресою: АДРЕСА_2 виявлене порушення ПКЕЕ, а саме самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника метою без облікового споживання електроенергії кв. АДРЕСА_2 . Акт про порушення складено в присутності ОСОБА_7 (невістки власника будинку - ОСОБА_1 ). Зразок проводу, котрим виконане самовільне підключення, буде долучено до акту про порушення після відключення за нарядом -допуском (а.с. 26).

Також було здійснено фотофіксацію виявленого порушення (а.с. 29-31).

Указані акти про порушення за формою та змістом відповідають вимогам, встановленим п. 53 ПКЕЕН.

Відповідно до корінця наряду - завдання № 472 від 21.07.2016 року порушення було усунуто, а саме: виконано відключення від опори 0,4 кВ (опора №2) за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується актом про перевірку усунення порушень ПКЕЕН (а.с. 27,28).

07.09.2016 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засідання комісії споживач не з`явився. Відповідно до протоколу № 1895 засідання було вирішено провести нарахування обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕ за період 373 дні з 21.07.2015 по 27.07.2016 року (дату усунення порушення) відповідно п. 3.5 Методики, за формулою (№2.7) (а.с. 33).

Нарахована сума склала 49477,40 грн, що підтверджено розрахунком ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» обсягу та вартості електричної енергії (а.с. 34).

Докази оскарження ОСОБА_1 рішення комісії з розгляду актів про порушення від 07.09.2016 року №1895 у матеріалах справи, відсутні.

Доказів на спростування розрахунку вартості необлікованої електричної енергії суду також не надано.

У вересні 2016 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на адресу ОСОБА_1 направлено лист № 030/34-2922 разом з копією Протоколу, копією розрахунку і квитанцією, у якому ОСОБА_1 запропоновано здійснити оплату вищезазначеної суми, і який він отримав 14.09.2016 року (а.с. 35,36).

Таким чином, обґрунтованість позовних вимог позивача підтверджується зібраними у справі доказами у зв`язку з тим, що нарахована заборгованість ОСОБА_1 не погашена.

Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.

Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Ч.1 ст. 48ЦПК України передбачено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач, які за змістом ст.ст. 46,479 ЦПК України повинні мати цивільну процесуальну правоздатність і цивільну процесуальну дієздатність.

Згідно з ч.4 ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у день її смерті. Процесуальне правонаступництво між відповідачем та його спадкоємцями допускається, якщо на момент відкриття провадження у справі цивільна правоздатність відповідача не припинилася.

За нормами ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу. Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (право попередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Проте, процесуальне правонаступництво можливе лише тоді, коли у майнових відносинах відбулось правонаступництво. Отже, при вирішенні питання про залучення правонаступників учасників справи, суду необхідно встановити наявність чи відсутність правонаступництва на підставі норм матеріального права у спірних правовідносинах.

Такий висновок висловлений в постанові Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі № 758/10554/16-ц.

Відповідач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 114).

За даними матеріалів спадкової справи № 2/20, відкритої 24.02.2020 до майна померлого ОСОБА_1 , закінченої 22.07.2020 року, єдиним спадкоємцем є відповідач ОСОБА_2 (а.с. 106-170).

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 211757439 від 09.06.2020 року відповідачу ОСОБА_2 на праві приватної власності належить житловий будинок, (літера А), загальною площею 92 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину № 266 від 09.06.2020, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуцол А.О. (а.с. 151).

Усі дії вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, які він замінив.

За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною 1 ст. 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Суд вважає, що позивачем доведено, що за адресою: АДРЕСА_2 , мали місце порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, які було виявлено 20.07.2016 року, про що складено акт про порушення №54253. При цьому розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням правил ПКЕЕН, проведений позивачем згідно з вимогами норм діючого законодавства відповідно до п. 3.5 Методики за формулою (2.7).

Судом встановлено, що заборгованість за вказаним актом про порушення ПКЕЕН відповідачем не погашена та складає 49477,40 грн.

Таким чином, з відповідача ОСОБА_2 як правонаступника ОСОБА_1 підлягає стягненню заборгованість за необліковану електричну енергію за період з 21.07.2015 року до 27.07.2016 року у розмірі 49477,40 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати в сумі 1921 грн.

Керуючись Законом України «Про електроенергетику», ст. ст. 526, 625, 714 ЦК України, Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 , Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006р. № 562, ст. ст. 2, 4, 7, 10, 12, 13, 19, 76, 81, 89, 133, 141, 258, 259, 263, 265, 268, 273, 274, 280, 282, 354, 355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

позовну заяву приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 ) на користь приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» заборгованість за не обліковану електричну енергію за актом про порушення № 54253 від 20.07.2016 року та зарахувати на рахунок із спеціальним режимом НОМЕР_3 у ТВБВ № 10026/0104 філії Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», МФО 322669, у розмірі 49 477 ( сорок дев?ять тисяч чотириста сімдесят сім) гривень 40 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 ) на користь приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» судовий збір та зарахувати на розрахунковий рахунок НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) у ТВБВ № 10026/0104 філії Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», МФО 322669, у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя К.Г. Плахотнюк