Справа № 309/3203/22
Провадження № 2/309/628/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Орос Я.В.

за участю секретаря : Губаль Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідачки про розірвання шлюбу. Позовні вимоги мотивовані тим, що 25 листопада 2006 року між ним та відповідачкою ОСОБА_2 укладено шлюб, який зареєстрований за актовим записом №303 Хустським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області. За час спільного проживання дітей у них не народилось.

Причиною розірвання шлюбу є те, що спільне сімейне життя у них не склалося оскільки через різні характери, погляди на життя та взаємну неприязнь між ними постійно виникали сварки та непорозуміння. На протязі останніх років стосунки між ними зовсім погіршились, що в кінцевому результаті призвело до їх фактичного припинення. Разом не проживають вже тривалий час, сімейні відносини між ними фактично припинені. Будь які спроби налагодити стосунки закінчувались ще більшим загостренням ситуації. Примирення та збереження шлюбу між ними неможливе, щодо добровільного розірвання шлюбу відповідачка заперечує. Просить суд шлюб між ним та ОСОБА_2 зареєстрований 25 листопада 2006 року Хустським відділом державної реєстрації актів цивільного стану за актовим записом №303, розірвати.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. В змісті позовних вимог зазначив про розгляд справи у межах спрощеного провадження, без виклику його в судове засідання.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась. Подала до суду клопотання про надання строку на примирення 09.12.2022р. та просить його розглянути без її участі.

Відповідно до ч.3 ст. 223, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку неявкою у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Отже, суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті, без проведення фіксування судового засідання технічними засобами.

В змісті позовної заяви позивач категорично заперечує проти надання строку на примирення. Вказує на те, що він категорично заперечує проти збереження шлюбу та зазначає що спроби такі були неодноразово.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідачки про надання строку для примирення у зв`язку з наступним.

Відповідно до ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до ст.111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц зазначено, що тлумачення статті 111 СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Зважаючи на те, що позивач категорично заперечує можливість спільного життя його з відповідачкою та примирення вважає неможливим, суд приходить до висновку про відсутність підстав для надання часу для примирення сторін, оскільки таке суперечитиме інтересам позивача та моральним засадам.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про надання часу для примирення сторін у справі слід відмовити.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово сімейний засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово союз підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачкою. Суд вважає, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до положень ч.1 ст.110, ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя та суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, сім`я розпалася та існує лише формально.

При таких обставинах позовні вимоги є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя й збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, який наполягає на розірванні шлюбу, тому позов про розірвання шлюбу підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню понесені ним витрати по сплаті судового збору в сумі 992,40 гривень.

Керуючись ст.ст. 24, 56, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 81, 247, 263-265,274-279, 280, 141 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задоволити .

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 мешканцем АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 р.н.о.к.п.п НОМЕР_2 мешканкою АДРЕСА_2 , який зареєстровано 25 листопада 2006 року у відділі ДРАЦС реєстраційної служби Хустського РУЮ в Закарпатській області за актовим записом № 303 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 р.н.о.к.п.п НОМЕР_2 мешканки АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 мешканця АДРЕСА_1 992 грн. 40 коп. сплаченого судового збору.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 13 грудня 2022 р.

Суддя Хустського

районного суду: Орос Я.В.