СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/939/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року м. Київ

Святошинськийрайонний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Кириленко Т.В.;

за участю секретаря - Істоміної О.Г.;

представника відповідача Кротюка В.В.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстраці їшлюбу та визнання права власності, суд, -

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2020р. позивачка звернулась до суду з позовом, в якому просить встановити факт проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу та визнати право власності на частину квартири.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 11.01.2022р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження (т. 1 а.с. 20).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23.06.2021р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 7.09.2021р.(т. 2 а.с. 50-51).

В судові засідання 10.11.2021р., 20.01.2022р., 4.10.2022р., 16.11.2022р. позивачка не з`явилась, про день розгляду справи повідомлялась належним чином, заяви про розгляд справи у її відсутність не подала.

16.11.2022 року представник позивача направила на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану у зв`язку з перебуванням позивачки за межами України.

Представник відповідача проти відкладення розгляду справи заперечував, посилаючись на неповажність причин неявки позивачки в судове засіданні та порушення строків розгляду справи.

Суд, вислухавши думку представника відповідача, дослідивши надані на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання докази, дійшов наступних висновків.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засіданняучасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляєухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі №465/205/17, від 28 жовтня 2021 року у справі №465/6555/16-ц.

Системний аналіз п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України та положень ст.223 цього Кодексу свідчить про те, щозаконодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесусамостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Крім того, статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на те, що позивачкою ОСОБА_1 було допущено повторність (четверта підряд) неявка в судове засідання, при чому згідно наданих суду документів позивачка виїхала за межі України ще в листопаді 2021р. не у зв`язку з введенням воєнного стану на території України, а з метою працевлаштування (т. 2 а.с. 68-72), заяви про розгляд справи у її відсутність не надала, а також враховуючи той факт, що з квітня 2022р. місто Київ та Київська області не відносяться до територій, на яких ведуться бойові дії або які перебувають в окупації, при цьому з березня по вересень 2022р. з метою збереження життя та здоров`я учасників процесу розгляд справи не відбувався, суд вважає причини неявки позивачки в судове засідання неповажними, а тому, у зв`язку з неподанням заяви про розгляд справи у її відсутності позов підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 223, 257 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.В. Кириленко