Справа № 461/1921/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" серпня 2022 р. місто Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Стрельбицький В.В.,

за участю секретаря судового засідання Скрутень Х.Б.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в місті Львові за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом

Позивач ОСОБА_1

( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 )

до

Відповідач Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України»

(01001, м. Київ, вул. Госпітальна, 12 Г),

в особі Філії - Львівське обласне управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України»

(79000, м. Львів, вул. Січових Стрільців, 9)

про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу,

встановив:

Фактичні обставини справи, суть клопотання та дані про особу, яка його заявила, суть питання, яке вирішується судом.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», в особі Філія - Львівське обласне управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи та виплаті заробітної плати за час вимушеного прогулу. Відповідно до прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд: визнати незаконним та скасувати Наказ про відсторонення № 967-к від 13 грудня 2021 року, відновити попереднє становище позивача, яке існувало до моменту відсторонення від роботи; зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу середню заробітню плату за весь час вимушеного прогулу від моменту відсторонення; стягнути з відповідача судові витрати понесені у даній справі.

Ухвалою суду від 22.04.2022 року відкрито провадження у справі та призначено проводити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Після відкриття провадження у справі, ухвалою суду від 07.07.2022 року, позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», в особі Філія - Львівське обласне управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу було залишено без руху, надано позивачу термін для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, водночас, роз`яснено, що у випадку невиконання вимог ухвали у визначений строк позовна заява буде залишена без розгляду. Короткий текст ухвали було проголошено у судовому засіданні в присутності учасників процесу. На проголошення повного тексту ухвали учасники справи не з`явилися.

Як вбачається з матеріалів справи, вказану ухвалу суду позивачу також було направлено через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему на електронну пошту вказану у позовній заяві. Станом на 03 серпня 2022 року позивачем не усунуто недоліки позовної заяви.

Мотиви та висновки судді, а також положення закону, яким керувався суддя, постановляючи ухвалу.

Суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч.ч. 11-13 ст. 187 ЦПК України).

Відповідно до ч.5 ст. 14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ч.6 ст. 124 ЦПК України, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Однак, станом на день винесення даної ухвали, від позивача заяв про усунення недоліків не надходило, вимоги ухвали в частині усунення наведених у ній недоліків не виконано.

Відповідно до ч.1 ст. 8 ЦПК України, інформація щодо справи є відкритою. Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Частиною 3 статті 8 ЦПК України також встановлено, що інформація щодо суду, який розглядає справу, учасників справи та предмета позову, дати надходження позовної заяви (скарги) чи будь-якої іншої заяви або клопотання у справі, у тому числі особи, яка подала таку заяву, вжитих заходів забезпечення позову та (або) доказів, стадії розгляду справи, місця, дати і часу судового засідання, руху справи з одного суду до іншого є відкритою та підлягає невідкладному оприлюдненню на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи, серед іншого, зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Ухвалюючи дане рішення суд також враховує, що статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи, у якій вона є стороною. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Практикою Європейського суду з прав людини, яка в силу положень ч.4 ст. 10 ЦПК України, являється преюдиційною, також встановлено, що якщо заявники у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду їх справи їх права на доступ до правосуддя не є порушеними.

Саме позивач як особа, яка ініціювала судовий процес з метою захисту своїх прав, свобод та інтересів, має бути зацікавлений у тому, щоб організувати належне та своєчасне усунення недоліків позовної заяви встановлених судом. Отже, позивач як сторона у справі міг та повинен був слідкувати за станом розгляду його позовної заяви, як учасник процесу, та у встановлений законом строк усунути відповідні недоліки позовної заяви.

При цьому, суд також враховує те, що Законом України «Про правовий режим воєнного стану» встановлено наступне.

Стаття 10. Неприпустимість припинення повноважень органів державної влади, інших державних органів в умовах воєнного стану

1. У період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Стаття 12-2. Діяльність судів, органів та установ системи право суддя в умовах воєнного стану

1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Стаття 26. Правосуддя в умовах воєнного стану

1. Правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.

2. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

3. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

4. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Наведені положення покладають на суд обов`язок продовжувати здійснювати правосуддя в умовах введення воєнного стану, за наявності такої можливості та встановлюють те, що повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. При цьому, скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства прямо забороняється Законом.

Пунктом 8 частини 1 статті 257 ЦПК України встановлено, що позовна заява залишається без розгляду якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

За наведеного вище, суд прийшов до висновку про залишення позовної заяви без розгляду, що не позбавляє позивача права звернення до суду з аналогічним позовом після усунення недоліків наведених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 187, 257 ЦПК України, суд,

постановив:

позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», в особі Філія - Львівське обласне управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 03 серпня 2022 року.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.