ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/1991/22
Провадження № 2-о/362/65/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.06.22 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участі секретаря Берковської Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження в м. Василькові Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Васильківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту смерті,

в с т а н о в и в :

09 червня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить встановити факт смерті її чоловіка гр ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце народження: Україна, Донецька обл, Волноваський р-н., село Знаменівка, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в місті Маріуполь, у віці 60 років. На час смерті ОСОБА_2 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказуючи на те, що вона 13 лютого 2021 року зареєструвала шлюб зі ОСОБА_2 , про що Кальміуським районним у місті Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) складено відповідний актовий запис № 20 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 о 15:00 помер її чоловік, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Смерть її чоловіка наступила в результаті поранення черевної порожнини внаслідок розриву артилерійського снаряду у дворі будинку, де в ту мить перебував її чоловік.

Після вибуху вона зі сусідами неодноразово викликала швидку медичку допомогу, поліцію та представників Червоного Христа, проте на виклики ніхто не приїжджав. З 13 березня 2022 року по 16 березня 2022 року тіло ОСОБА_2 знаходилося біля під`їзду будинку АДРЕСА_1 в очікування працівників поліції. В таких умовах тіло її чоловіка не могло зберігатися довгий час, тому, на прохання військових, чоловіка захоронили у дворі будинку АДРЕСА_1 .

За даним фактом було складено відповідний Акт, підписаний нею та іншими мешканцями будинку АДРЕСА_1 .

Встановлення факту смерті, що має юридичне значення, необхідно їй для державної реєстрації смерті померлої особи, проведеної державним органом України та отримання свідоцтва про смерть.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, направила до суду заяву в якій просила розглядати справу без її присутності, заяву підтримала в повному обсязі та просила її задовольнити, так як це необхідно для отримання свідоцтва про смерть.

Представник заінтересованої особи про розгляд справи повідомлений належним чином в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши заяву та додані матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Як вбачається зі змісту заяви заявник ОСОБА_1 просить встановити факт смерті її чоловіка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку Глави 6 «Розгляд судом справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» Розділу IV «Окреме провадження» ЦПК України, зокрема, ст. 317 ЦПК України «Особливості провадження у справах про встановлення факту народження або смерті особи на тимчасово окупованій території України».

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦПК України заява про встановлення факту народження особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана батьками, родичами, їхніми представниками або іншими законними представниками дитини до будь-якого суду за межами такої території України незалежно від місця проживання заявника.

Заява про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана родичами померлого або їхніми представниками до суду за межами такої території України.

Статтею 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» визначено, що тимчасово окупована територія України є невід`ємною частиною території України, на яку поширюється дія Конституції та законів України.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» для цілей цього Закону тимчасово окупованою територією визначається:

1) сухопутна територія Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, внутрішні води України цих територій;

2) внутрішні морські води і територіальне море України навколо Кримського півострова, територія виключної (морської) економічної зони України вздовж узбережжя Кримського півострова та прилеглого до узбережжя континентального шельфу України, на які поширюється юрисдикція органів державної влади України відповідно до норм міжнародного права, Конституції та законів України;

3) інша сухопутна територія України, внутрішні морські води і територіальне море України, визнані в умовах воєнного стану тимчасово окупованими рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію указом Президента України.

4) надра під територіями, зазначеними у пунктах 1, 2 і 3 цієї частини, і повітряний простір над цими територіями.

Адміністративна межа між тимчасово окупованою територією, передбаченою пунктами 1 і 2 частини першої цієї статті, та іншою територією України збігається із суходільним адміністративним кордоном між Автономною Республікою Крим та Херсонською областю.

Адміністративна межа між тимчасово окупованою територією, передбаченою пунктом 3 частини першої цієї статті, та іншою територією України визначається рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію указом Президента України.

У свою чергу, Указом Президента України «Про межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях» № 32/2019 від 07.02.2019 року визначено перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях.

Як встановлено судом, м. Маріуполь Донецької області ані станом на 13.03.2022 року, ані на дату розгляду справи, не має статусу тимчасово окупованої території, а тому заявлені вимоги ОСОБА_1 не підлягають розгляду в порядку ст. 317 ЦПК України.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтями 77-80 ЦПК України визначено поняття допустимості, належності, достовірності та достатності доказів, як засобів доказування при здійсненні цивільного процесуального судочинства.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, яка в повній мірі кореспондується із приписами ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Крім того, за правилами ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так, на обґрунтування заявлених вимог про встановлення факту смерті заявником було надано колективний акт про факт смерті, складений та підписаний сусідами ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 (станом на сьогодні є загиблим), ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , а також доказ Фото з хрестом місця поховання ОСОБА_2 .

Однак, підписаний сусідам колективний акт про факт смерті та фото з місце поховання не є допустимим, достовірним та достатнім доказом смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у м. Маріуполь біля будинку № 61 по вулиці Сеченова, 13.03.2022 року, з огляду на наступне.

Акт це офіційний документ, який підтверджує факти, події, вчинки, пов`язані з діяльністю установ, підприємств, організацій та окремих осіб.

Обов`язковими реквізитами акту, що надають йому юридичної сили, є: назва виду документа (акт); дата; реєстраційний індекс (номер); місце складання; заголовок до тексту; текст; підписи.

Тобто, зазначення інформації про місце складання акту є його обов`язковою складовою.

Проте, колективний акт сусідів про факт смерті взагалі не містить будь-яких відомостей про місце складення, дату складення, що є невід`ємною його частиною.

Заявником не надано суду належних та допустимих доказів, які достовірно свідчать про смерть особи (довідки про причину смерті виданні працівниками медичного закладу).

Крім того, згідно до Наказу Міністерства охорони здоров`я України «Деякі питання встановлення факту смерті людини» №390 від 01.03.2022 року встановлено, що на період дії воєнного стану на території України та у разі неможливості виконання окремих функцій органів державної влади на окремих адміністративно-територіальних одиницях у зв`язку з триваючими бойовими діями: 1) у випадку відсутності можливості (відсутність можливості взаємного інформування протягом 3-ох годин та більше) виконати вимоги спільного наказу Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства внутрішніх справ України та Генеральної прокуратури України від 29 вересня 2017 року N 807/1193/279 "Про затвердження Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановленні факту смерті людини", дозволити захоронення тіл за умови:

а) обов`язкового огляду трупа на місці його виявлення з оформленням відповідного протоколу (опису трупа із зазначенням трупних явищ та характеру і локалізацій тілесних ушкоджень);

б) проведення фотофіксації ушкоджень у випадку наявності (у випадку наявності ознак насильницької смерті) як обов`язкового доповнення до опису ушкоджень;

2) у випадку невпізнаного (неідентифікованого) трупа та відсутності можливості проведення судово-медичної експертизи, виконати вимоги, зазначені у підпункті 1 пункту 1 цього наказу, а також описати антропометричні дані трупа, описати словесний портрет, зробити портретну фотографію та зазначити особливі прикмети (зубну формулу, наявність татуювань тощо);

3) копії заповнених документів разом з заповненою довідкою про причину смерті зберігати у закладі охорони здоров`я до окремого розпорядження.

Відповідно до наказу Міністерства юстиції України № 606/5 від 26.02.2022 року «Про внесення змін до Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 26.02.2022 року за № 255/37591.

Так, до Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 18.10.2000 за № 719/4940 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 24.12.2010 № 3307/5) внесено певні зміни, зокрема, главу 1 розділу ІІ доповнено новим пунктом 14, яким визначено, що у разі введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» державна реєстрація актів цивільного стану проводиться будь-яким органом державної реєстрації актів цивільного стану за зверненням заявника. Таким чином, було запроваджено принцип екстериторіальності.

На час дії воєнного стану державна реєстрація смерті проводиться в день звернення заявника будь-яким органом державної реєстрації актів цивільного стану.

У разі настання смерті в дорозі (у поїзді, на судні, в літаку тощо) державна реєстрація смерті може бути проведена в найближчому органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Який існує порядок проведення державної смерті під час введення воєнного стану Державна реєстрація смерті проводиться за заявою будь-якої особи органом державної реєстрації актів цивільного стану на підставі документу про смерть встановленої форми, виданого закладом охорони здоров`я або судово-медичною установою.

09 березня 2022 року затверджено Наказ МВС, МОЗ, Офісу Генерального прокурора 09.03.2022 № 177/450/46 «Про затвердження Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції України, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановленні факту смерті людини під час воєнного стану на території України».

Даний Порядок визначає механізм взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції України, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України під час перевірки обставин смерті людини під час воєнного стану на території України.

Підсумовуючи наведене вище, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Васильківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту смерті, оскільки заявником не надано належних та допустимих доказів, на підставі яких суд може достовірно встановити смерть ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись статтями 12, 19, 81, 82, 141, 229, 247, 258, 265, 293, 315, 316, 317, 430 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Васильківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту смерті відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі в тридцяти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення виготовлено 09.06.2022 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко