Провадження № 2/752/3060/22
Заочне Р І Ш Е Н Н Я
05 липня 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.
за участі секретаря судового засідання Сітайла В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , від імені та в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї= Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,
03.07.2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 від імені та в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_2 такими, що втратили право користування житловим приміщенням .
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка зазначила, що їй на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . Станом на час звернення до суду з позовом на житловій площі спірної квартири зареєстровангі та проживають вона з малолітнім сином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Окрім цього на спірній житловій площі з 24.03.2011 року зареєстрований ОСОБА_2 , з 13.12.2019 року ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . З відповідачем ОСОБА_2 їх шлюб було розірвано 18.06.2018 року Голосіївським районним судом міста Києва. Починаючи з 25 веренсня 2017 року відповідач ОСОБА_2 не проживає в спірній квартирі, знятися з реєстрації у добровільному порядку не бажає, незважаючи на те, що ним створено нову сім`ю з якою він проживає за іншою адресою. У 2019 році нею вже було ініційовано спір щодо визнання відповідача таким, що втратив право користування належною їй квартирою, однак до початку судового розгляду зобов`язався знятися з реєстрації у добровільному порядку до кінця листопада 2020 року, оскільки квартира яку вони придбали не здана в експлуатацію і він не може там зареєструватися. Однак, своє зобов`язання відповідач ОСОБА_2 не виконав, натомість без її на те згоди зареєстрував у квартирі своїх новонароджених дітей вже від іншого шлюбу, про що вона дізналася в березні 2021 року.
Факт реєстрації відповідачів на житловій площі зазначеної квартири створює для неї перешкоди у вільному володінні, користуванні та розпорядженні майном, у зв`язку з чим просила визнати відповідача та його дітей такими, що втратили право користування належним їй на праві приватної власності житловим приміщенням за адресою - АДРЕСА_2 , оскільки останні не є членами її сім`ї, не проживають у квартирі відповідач ОСОБА_2 не проживає з 25 вересня 20-17 року, а діти взагалі ніколи не проживали.
Провадження у справі відкрито 07 вересня 2021 року з призначенням до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Підготовче провадження закрито 08.02.2022 року.
У судовому засіданні учасники справи відсутні.
Позивачка подала до суду заяву про розгляд справи без її участі.
Троетя особа, Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації просила розглянути справу без участі її представника.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, судові повістки надіслані на адресу зареєстрованого у встановленому законом порядку його місця проживання та фактичного повернуто до суду з відміткою відділу зв`язку про причини повернення - за закінченням встановленого строку зберігання.
З огляду на викладене, суд ухвалив розглянути справу за відсутності сторін, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів у порядку, передбаченому правилами статті 280 ЦПК України. .
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 та його дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням підлягають задоволенню.
Право приватної власності плозивачки ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за номером 30687660 - 15.06.2010 року (а.с.32).
Судом також встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували в офіційно зареєстрованому шлюбі з 21.07.2009 року, який було розірвано рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 18.06.2018 року (а.с.20-22).
Як видно зі змісту ухвали суду від 07.12.2019 року судом закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання таким, що втратив право користування спірним житловим приміщенням з тих підстав, що ОСОБА_2 зобов`язався до кінця листопада 2020 року знятися з реєстрації за адресою - АДРЕСА_2 (а.с.75-76).
Зі змісту зазначеної вище ухвали судом встановлено, що , звертаючись до суду з позовом 16.12.2018 року про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування спірним житловим приміщенням, позивачка зазначила підставу для позову - припинення мейних відносин із відповідачем.
Звертаючись до суду з позовом 03.07.2021 року про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування спірним житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 позивачка ОСОБА_1 вказала підстави для позову - непроживання відповаідача на спірній житловій площі більше року без поважних причин, проживання відповідача зі своєю родиною в іншому житловому приміщенні, а такогж реєстрацію відповідачем його малолітніх дітей без її згоди у житловому приміщенні, що є її приватною власністю.
Наразі судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 не проживає в квартирі позивачки ОСОБА_1 з вересня 2017 року, не виконав свої зобов`язання знятися з реєстраційного обліку до листопаджа 2020 року, натомість за відсутності зхгоди позивачки зареєстрував на житловій площі її приватної квартири своїх малолітніх діьтей від іншого шлюбу.
За даними Реєстру територіальної громади міста Києва про зареєстрованих осіб за адресою - - АДРЕСА_2 на зазначеній житловій площі квартири зареєстровані: ОСОБА_2 з 24.03.2011 року; ОСОБА_4 та ОСОБА_3 з 13.12.2019 року (а.с.78-80).
За правилами ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, а ст. 317 цього ж Кодексу передбачено, що власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до вимог ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону.
Зазначені позивачем обставини, як підстави позову та докази на їх підтвердження є належними та не викликають сумніву у суду.
Зважаючи на те, що відповідач у справі не проживає у спірній квартирі без поважних на те причин більше одного року, витрат по утриманню спірного житлового приміщення не несе, без згоди позивачки зареєстрував місце проживання на спірній житловій площі його дітей від іншого шлюбу, місцеперебування їх невідоме, останні не є членами сім`ї позивачки, відповідно суд приходить до висновку про необхідність задоволення заявлених ОСОБА_1 позовних вимог про визнання ОСОБА_2 та його дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_3 такими , що втратили право користування житловим приміщенням за адресою АДРЕСА_2 , шляхом зняття їх з реєстрації.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316,317,319,321,325,405 ЦК України, ст.ст.4,6,23,27,49,76,141,259,263,288 ЦПК України, суд -
позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , від імені та в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї= Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою - АДРЕСА_2 , шляхом зняття з реєстрації за адресою - АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя К.Г. Плахотнюк