ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8502/22
провадження № 2/753/5746/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2022 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Кримчук Я. Р., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2022 р. ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом про витребування з незаконного володіння ОСОБА_2 (далі також - ОСОБА_2 , відповідачка) нерухомого майна, а саме квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (далі також - спірне майно, спірна квартира, квартира).

Позов обґрунтований такими обставинами. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 28.01.2020 визнано недійсними договір купівлі-продажу спірної квартири, укладений від імені ОСОБА_3 , від імені якого діяв ОСОБА_4 , та ОСОБА_5 , визнано недійсними електронні торги з продажу цієї квартири та скасовано акт про її реалізацію, за позивачем визнано право власності на квартиру в порядку спадкування за законом та на його користь витребувано квартиру з незаконного володіння ОСОБА_6 . Незважаючи на те, що 18.03.2021 вищевказане рішення суду набрало законної сили, 16.04.2021 ОСОБА_6 здійснив відчуження спірної квартири на користь відповідачки ОСОБА_2 .

Позивач посилається на те, що спірне майно вибуло з його володіння поза його волею, у зв`язку з чим ним і подається цей віндикаційний позов.

Ухвалою від 18.08.2022 суд відкрив провадження за даним позовом та призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання.

Ухвалою від 16.11.2022 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті в судовому засіданні 05.12.2022.

До початку судового засідання від представника позивача ОСОБА_7 надійшла заява про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача.

За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідачки неодноразово направлялись ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, які повернулися з відмітками: «адресат відсутній за вказаною адресою», «за закінченням терміну зберігання».

Отже ураховуючи, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідачки про розгляд справи, та ненадання нею у встановлений судом строк відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами відповідно до положень частини 8 статті 178 ЦПК України.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

28.01.2020 Дарницький районний суд м. Києва ухвалив рішення у цивільній справі № 753/1908/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , Дніпровського відділу державної виконавчої служби м. Києва за участю третіх осіб - приватного нотаріуса КМНО Бахмут І. М., приватного нотаріуса Ульянівського РНО Кіровоградської обл. Хлопчанюк Р. В., Глухівської державної нотаріальної контори, про визнання недійсними довіреностей, договору купівлі-продажу та електронних торгів, скасування арешту майна і акту про реалізацію майна на електронних торгах, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Вказаним рішенням позов ОСОБА_1 задоволено, а саме: визнано недійсною довіреність від імені ОСОБА_3 , видану ОСОБА_8 ; визнано недійсною довіреність, видану ОСОБА_8 ОСОБА_4 в порядку передовіри; визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_3 , від імені якого діяв ОСОБА_4 , та ОСОБА_5 ; скасовано арешт квартири, накладений у виконавчому провадженні № 47122971; визнано недійсними електронні торги з продажу квартири, що відбулися 30.07.2015; скасовано акт про реалізацію квартири від 06.08.2015; визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 ; витребувано квартиру від ОСОБА_6 на користьОСОБА_1 .

Задовольняючи позов, суд виходив з того, що ОСОБА_3 не підписував довіреності, не уповноважував будь-кого на розпорядження спірною квартирою, позивач є єдиним спадкоємцем батька першої черги та в установленому законом порядку звернувся із заявою про прийняття спадщини, нерухоме майно вибуло з володіння спадкодавця не з його волі, квартира, реалізована на електронних торгах, не належала боржнику.

Постановою Київського апеляційного суду від 18.03.2021 вищевказане рішення Дарницького районного суду м. Києва залишено без змін.

Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, ОСОБА_6 подав на них касаційну скаргу, а 16.04.2021 здійснив відчуження спірної квартири на користь ОСОБА_2 за договором купівлі продажу, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О. Г., зареєстрованим у реєстрі за № 2699, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (інформаційна довідка 305397520 від 20.07.2022).

Постановою Верховного Суду від 25.05.2022 касаційну скаргу ОСОБА_6 залишено без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.

Одним з основних конституційних прав людини є право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю (стаття 41 Конституції України).

Згідно з частиною першою статті 317 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (стаття 321 ЦК України).

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів (стаття 328 ЦК України).

Однією з визначених законом підстав набуття права власності є спадкування.

За положеннями частини 3 статті 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина 5 статті 1268 ЦК України)

Рішенням суду у цивільній справі № 753/1908/15-ц установлено, що після оголошення ОСОБА_3 померлим його сином ОСОБА_1 як спадкоємцем за законом першої черги була успадкована квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже враховуючи, що право на спірну квартиру належить ОСОБА_1 з моменту відкриття спадщини, що було засвідчено рішенням суду, яке набрало законної сили, будь-які дії інших осіб, спрямовані на перехід права власності до третіх осіб поза волею власника майна, є неправомірними.

Вказане стосується і договору купівлі-продажу спірної квартири між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 .

Аналіз змісту статті 228 ЦК України, яка визначає правові наслідки вчинення правочину, який порушує публічний порядок, дає підстави для визнання договору купівлі-продажу спірної квартири, укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , таким, що порушує публічний порядок, оскільки при наявності чинного рішення суду про визнання права власності на квартиру за позивачем та витребування квартири з незаконного володіння ОСОБА_6 є очевидним, що він був спрямований на незаконне заволодіння майном позивача.

За правилом наведеної норми правочин, який порушує публічний порядок, є нікчемним, а відтак він є недійсним в силу закону і визнання його недійсним судом не вимагається (частина 2 статті 215 ЦК України).

Незважаючи на нікчемність вищевказаного правочину, до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідно до вимог чинного законодавства було внесено запис про реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 .

Як наслідок, відбулося протиправне заволодіння майном позивача, що унеможливлює здійснення ним жодної з правомочностей власника.

Статті 15, 16 ЦК України та стаття 4 ЦПК України закріплюють право кожної особи на захист свого цивільного (особистого немайнового або майнового) права та інтересу у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Правовою підставою вимог позивача до ОСОБА_2 є положення статті 387 ЦК України, яка надає власнику право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Згідно з усталеною судовою практикою (сформованою ще Верховним Судом України та підтриманою Верховним Судом) у відносинах власника з особою, за якою майно зареєстроване на праві власності (новим набувачем) при відсутності між ними договірних (зобов`язальних) відносин можуть використовуватися лише речово-правові способи захисту.

Одним з таких способів захисту і є витребування майна з чужого незаконного володіння, при цьому власник за наявності законних підстав може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача.

Умови, за яких власник має право витребувати свою річ у добросовісного набувача, встановлює стаття 388 ЦК України.

За приписами частини першої цієї норми власник має право витребувати майно, придбане добросовісним набувачем за відплатним договором у особи, яка не мала права його відчужувати, лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, які він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

За обставинами справи установлено що на момент оформлення права власності на спірне майно за ОСОБА_2 правом власності на нього володів позивач, який волю на відчуження належного йому майна не виявляв.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що спірне майно вибуло з володіння власника неправомірно та поза його волею, а договір купівлі-продажу в силу його нікчемності не може породжувати правових наслідків у вигляді переходу прав володіння, користування і розпорядження майном до ОСОБА_2 .

Суд не досліджував питання добросовісності чи недобросовісності дій ОСОБА_2 при набутті спірного майна (її обізнаності з відсутністю у продавця майна права на його відчуження), оскільки відсутність рішення власника, спрямованого на відчуження майна, означає, що вказана особа володіє ним незаконно, без відповідної правової підстави.

Відтак на підставі аналізу наведених правових норм та установлених фактів суд дійшов висновку про задоволення вимог ОСОБА_1 про витребування спірного майна з незаконного володіння ОСОБА_2 .

Відповідно до положень статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже з огляду на результат розгляду справи суд покладає на відповідачку сплачений позивачем за подання цього позову судовий збір в розмірі 5 592 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Витребувати у ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , рнокпп невідомий) на користь ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_1 ) квартиру загальною площею 33,6 кв.м, житловою площею 21,7 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , рнокпп невідомий) на користь ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_1 ) судовий збір в сумі 5 592 (п`ять тисяч п`ятсот дев`яносто дві) гривні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя:

Повне рішення складене 11.01.2023.