Справа №: 398/1581/21
провадження №: 2/398/137/22
"19" грудня 2022 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді - Нероди Л.М.,
з участю секретаря - Шаповал І.Ф.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Олександрії цивільну справу №398/1581/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,
Позивач перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають спільних дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Рішенням Олександрійського міськрайонного суду від 23.10.2018 року шлюб між сторонами розірвано.

Судовим наказом, який видано Олександрійським міськрайсудом від 27.08.2018 року з відповідача стягнуто аліменти на утримання дітей в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку.

22.11.2018 року відкрито виконавче провадження з виконання вищезазначеного судового наказу.

Діти проживають разом з позивачкою та знаходяться на її повному утриманні.

Відповідач, в свою чергу, тривалий час не працював, будь-якої матеріальної допомоги на утримання дітей не надає, до лютого 2020 року сплачував аліменти не регулярно, а з лютого взагалі припинив виплачувати.

Через тривалу невиплату аліментів у відповідача наявна заборгованість в розмірі 38599,09 грн., що підтверджується довідкою Олександрійського відділу ДВС.

Згідно розрахунку пені по аліментам, яку надала позивач пеня скаладає 150116,25 грн., проте, згідно норм СК України пеня по аліментам не повинна перевищувати 100% заборгованості по аліментам.

Таким чином, позивач просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 38599,09 грн.

До початку розгляду справи по суті позивачем було збільшено позовні вимоги, відповідно до яких просить стягнути з ОСОБА_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 49555,65 грн.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, правом подачі відзиву не скористався.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

13.12.2021 року ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та справу призначено до розгляду.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Згідно ч.4 ст.223 та ч.1 ст.280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 батьками зазначені ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 батьками зазначені ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .

Згідно рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23.10.2018 року розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Згідно судового наказу від 27.08.2018 року зі ОСОБА_2 стягнуто аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання дітей сина ОСОБА_5 та дочки ОСОБА_6 в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу).

Постановою про відкриття виконавчого провадження від 22.11.2018 року начальником Юр`ївського райвідділу ДВС відкрито виконавче провадження з виконання судового наказу про стягнення аліментів зі ОСОБА_2 на корсить ОСОБА_1 .

Листом Юр`ївського районного відділу ДВС м.Дніпро від 09.03.2021 року зазначено, що на виконанні перебуває виконавче провадження з виконання судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання дітей в розмірі 1/3 частини. В межах виконання було направлено запит до Києво-Святошинського РВДВС про проведення виконавчих дій. 02.03.2021 року було отримано відповідь, згідно якої зазначено, що державними виконавцями виходом за адресою АДРЕСА_1 не було можливості перевірити факт перебування та проживання боржника за вказаною адресою.

Згідно довідки-розрахунку, яка виготовлена державним виконавцем Юр`ївського відділу ДВС заборгованість по аліментам за період з 12.07.2018 року по лютий 2021 року (включно) становить 38599,09 грн.

Позивачем надано ксерокопії квитанцій, платіжних доручень, відподно до яких позивач отримувала зарахування на банківський рахунок на загальну суму 18360 грн.

Згідно заяви про збільшення позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів в розмірі 49555,65 грн.

ОЦІНКА СУДУ

Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання.

Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені -1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

У п. 22 Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що передбаченаст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбаченихст. 197 СК України умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості.

Згідно ч.2 ст. 196 СК України, розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів .

Доказів, які б були підставою для зменшення розміру неустойки або заборгованості по аліментам, відповідачем не надано.

Отже, беручи до уваги розрахунок заборгованості по аліментам, який наданий Юр`ївським віддлом ДВС за вих№17.46/4026 від 01.09.2021 року, заборгованість по аліментам за період з 12 липня 2018 року по серпень 2021 року (включно) складає 49555,65 грн.

Позивачем, при звернені до суду надано розрахунок пені за прострочення сплати аліментів, який перевірений судом (а.с.40-43, 116) і становить 150116,25 грн.

Відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду, яка викладена у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) Верховний Суд України відступив від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

Якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19 (провадження № 61-16670сво19) вказано, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів.

Стороною відповідача не надано жодних належних та допустимих доказів відсутності його вини у несплаті (неповній сплаті) аліментів, а також невірності вищевказаного розрахунку та неправомірності дій чи бездіяльності державного виконавц

З урахуванням положень ч. 1 ст. 196 СК України, якою передбачено, що розмір пені не може становити більше 100 відсотків заборгованості, суд вважає за необхідне визначити розмір пені у розмірі заборгованості по аліментам, яка станом на серпень 2021 року складає 49555,65 грн.

Враховуючи висновок Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц, провадження № 14-616цс18 суд дійшов висновку про те, що розмір пені зі сплати заборгованості по аліментам у відповідача перед позивачкою в межах заявленого періоду (з 12 липня 2018 року по серпень 2021 року включно) становить 150116,25 грн., врахувавши вимоги частини першої статті 196 СК України - розмір пені не має перевищувати 100 % заборгованості по аліментам (49555,65 грн.) суд вважає, що з відповідача підлягає стягненню пеня за прострочення сплати аліментів в розмірі 49555,65 грн. за період з з 12 липня 2018 року по серпень 2021 року включно.

НОРМИ ПРАВА

Стаття 5 ЦПК України вказує, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За вимогами ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідне для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Конвенція ООН про права дитини проголосила забезпечення інтересів останньої основоположним принципом дій державних чи приватних установ, судів, адміністративних чи законодавчих органів. Відповідно до ст. 3 Конвенції держави-учасниці зобов`язалися забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, і з цією метою вживати всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

При цьому, як зазначено в ст. 27 міжнародного договору, саме батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку такої особи.

Це положення також відображене в ст. 180 Сімейного кодексу, згідно з якою батьки зобов`язані утримувати свою дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, з метою захисту порушених прав, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позивач за подання даної позовної заяви до суду звільнена від сплати судового збору, тому судовий збір необхідно стягнути з відповідача на корить державного бюджету.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10-13, 18, 76-81, 83, 141, 258, 264, 265, 273 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів задоволити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , пеню за несплату аліментів у розмірі 49 555, 65 (сорок дев`ять тисяч п`ятсот п`ятдесят п`ять) грн 65 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави 992,40 грн. судового збору.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку та подано апеляційну скаргу до апеляційного суду Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 25 грудня 2022 року.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2

представник позивача адвокат Гаморя М.В.

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА