Справа № 369/7516/22
Провадження №2-о/369/246/22
УХВАЛА

про повернення заяви

12.12.2022 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту народження дитини, -

ВСТАНОВИЛА:

Заявниця звернулася до суду із вказаною заявою, в якій просила встановити факт народження ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Шахтарськ, Донецької області, Україна.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 серпня 2022 заяву було залишено без руху. Недоліки підлягали усуненню шляхом надання доказів неможливості органом державної реєстрації актів цивільного стану зареєструвати факт народження у передбаченому чинним законодавством порядку.

Згідно з повідомленнями поштового відправлення, заявник ОСОБА_1 не отримала копію ухвали Києво-Святошинського районного суду про залишення поданої нею позовної заяви без руху та надання строку тривалістю 10 днів для виправлення недоліків.

Станом на 12.12.2022 позивач не усунув недоліки позовної заяви.

Одночасно суд звертає увагу та те, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява№8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Суддя акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої УкраїноюЗаконом № 475/97-ВР від 17.07.1997, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

В свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством для надання позивачеві ухвали про залишення позову без руху з наданням відповідного строку для усунення недоліків.

Оскільки, позивач не усунув недоліки позовної заяви, то позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

При цьому суд роз`яснює, що згідно ч.7 ст.185ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.185,353,354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту народження дитини- вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 РозділуХІІІПерехідних Положень ЦПК Українив новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, зокрема, до Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Суддя Т.В. Дубас