Справа № 536/1271/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року м. Кременчук

Кременчуцький районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Реки А.С.

за участі секретаря судового засідання Клоновій І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження в м. Кременчуці Полтавської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: Харківська міська рада, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Васікова Лариса Євгеніївна,-

Встановив:

До Кременчуцького районного суду Полтавської області надійшла заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: Харківська міська рада, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Васікова Лариса Євгеніївна, в якій заявник просить суд встановити факт її спільного проживання з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , з грудня 2006 року і до часу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 17 жовтня 2022 року було прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження по даній цивільній справі.

Представником Харківської міської ради Безродним О.В. 12 грудня 2022 року на адресу суду було направлено пояснення на заяву, в яких останній зазначає, що встановлення факту проживання ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 однією сім`єю необхідно заявнику для подальшого оформлення ним права на спадщину, а саме на квартиру АДРЕСА_1 . Встановлення цього факту впливає на права Харківської міської ради як особи, обов`язки якої зазначені в ст. 1277 ЦК України, і Харківська міська рада як орган місцевого самоврядування оспорює право заявників на спадкування після померлого ОСОБА_2 . Харківська міська рада вважає, що в даному випадку є спір про право, який може бути вирішено лише в порядку позовного провадження, у зв`язку з чим просить суд заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 однією сім`єю, починаючи з грудня 2006 і до часу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 - залишити без розгляду і роз`яснити право заявнику подати позов на загальних підставах.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином.

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Демиденко Ігор Олександрович в судове засідання не з`явився, надав в провадження суду заяву, згідно якої просив суд розгляд справи про встановлення факту, що має юридичне значення, судове засідання по якій призначене на 12.12.2022 року, проводити без його участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1ст. 293 ЦПК України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи, або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав на підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

У судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення ( ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

В даному випадку звертаючись до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, у порядку статей 315-319 ЦПК України, заявник просила суд встановити факт її спільного проживання з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , з грудня 2006 року і до часу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , в належній ОСОБА_2 квартирі АДРЕСА_1 .

В пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

В постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 викладено висновок про те, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків. Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Згідно з пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Відповідно до абзацу 1 частини першої, частини третьої статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням.

Отже, за умови відсутності спадкоємців за заповітом та законом, усунення спадкоємців від спадщини, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття спадщина може перейти до територіальної громади на підставі рішення суду.

Суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону (стаття 338 ЦПК України).

Звертаючись в даному випадку до суду з вказаною заявою, визначаючи мету встановлення вищезазначеного факту, заявник посилається на необхідність реалізації її права на оформлення спадкового майна, що залишилось після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто для вирішення в подальшому питання про право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті останнього.

У поясненнях заінтересованої особи, поданих до суду, Харківська міська рада висловлюває свої заперечення щодо задоволення заяви ОСОБА_1 .

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що заявник прость встановити факт проживання однією сім`єю зі спадкодавцем і встановлення даного факту пов`язано з вирішенням спору про право власності на нерухоме майно, на яке може претендувати територіальна громада Харківської міської ради.

Тобто, судом встановлена наявність спору про право між заявником та Харківською міською радою за ознакою наявного заперечення суб`єктивного права особи, щодо якого виникає спір.

Відповідно до частини четвертої статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду.

За загальним правилом справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про визнання права на спадкове майно чи встановлення юридичного факту, підтверджена наявність якого може вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших осіб, які претендують на спадщину, та спору між ними. Отже даний наявний спір про право в порядку окремого провадження розгляду не підлягає, а підлягає вирішенню в порядку позовного провадження.

Згідно ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Таким чином, враховуючи все вищевикладене, з поданої заявником заяви вбачається спір про право, тому суд вважає, що заявлені вимоги не підлягають судовому розгляду в порядку окремого провадження, а спір належить вирішувати у порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 293, 294, 315 ЦПК України, суд, -

Постановив:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: Харківська міська рада, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Васікова Лариса Євгеніївна залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 про її право на звернення до суду в порядку позовного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А. С. Река