Справа № 573/384/22
Номер провадження 2/573/181/22
09 червня 2022 року Білопільський районний суд Сумської області в складі:
головуючої судді Терещенко О.І.,
за участю секретаря судового засідання Кислої Ю.М.,
розглянув заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопіллі цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Ухвалою від 18 травня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Представник позивача адвокат Мартиненко В.В. у судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив розглянути справу в його відсутність, позов підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, причин неприбуття не повідомив, про день, час і місце розгляду справи був сповіщений належним чином. Судова повістка, направлена за місцем реєстрації, повернулася без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».
Також відповідачу судова повістка направлялася і за фактичним місцем проживання в с. Низи Сумського району Сумської області, яку він особисто отримав 25 травня 2022 року.
Відзив на позов та заява про відкладення судового засідання від ОСОБА_1 не надходили.
Враховуючи, що належним чином сповіщений відповідач у судове засідання не з`явився без повідомлення причин, відзив на позов не подав, а також, що позивач проти заочного вирішення справи не заперечує, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.
Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності з точки зору належності, допустимості, достатності та взаємозв`язку, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ч. 4 ст. 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.
Згідно з ч. 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
У статті 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору, у відповідності з яким сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Однак відповідач, всупереч умовам договору оренди, свої зобов`язання за договором не виконав, внаслідок чого орендна плата не здійснювалась понад 60 днів.
Відповідно до п. п. 8.4, 8.5, пп. 8.5.1 п. 8.5 Правил надання майна у оренду за прострочення орендних платежів орендодавець має право нарахувати орендарю пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених орендних платежів.
У разі нездійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору орендар має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату та додатково - штраф у розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів та викупити об`єкт за ціною, визначеною у договорі оренди майна за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення договору оренди майна орендних платежів, або повернути об`єкт оренди.
17 січня 2022 року ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» направило ОСОБА_1 повідомлення-вимогу про розірвання договору та стягнення заборгованості в судовому порядку (а. с. 15).
Відповідно до положень ч. 1 ст. 526, ст. 599 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
У силу ст. ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Умовами вказаного договору оренди від 07 березня 2021 року, крім штрафу (п. п. 8.4, 8.5 Правил надання майна у оренду ) за порушення строків платежів, передбачена ще й пеня в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених платежів (п. 8.4).
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).
За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 21 жовтня 2015 року №6-2003цс15, та Верховного Суду, викладеній у постанові від 25 липня 2018 року у справі №2-2171/11.
ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» надало суду докази про порушення відповідачем умов договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення орендної плати.
У той же час за це порушення позивачем нараховано і штраф, і пеню, що, відповідно до вказаного вище, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід також стягнути 2204,83 грн понесених і документально підтверджених судових витрат у виді судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 141, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем до Білопільського Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем до Білопільського районного суду Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сумського апеляційного суду.

Суддя