Справа № 136/1781/22
провадження № 2/136/476/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" грудня 2022 р. м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Іванця О.Д.,

за участю секретаря судового засідання Рипюк Т.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Липовець, у порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

10.11.2022 позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач обґрунтовує свій позов наступними обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 від тяжких тілесних ушкоджень, які йому заподіяла його співмешканка ОСОБА_4 , за що остання була визнана винною та засуджена Липовецьким районним судом Вінницької області (вирок у справі №1-153/2005) до 4 років позбавлення волі. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої увійшло право на земельну частку (пай) та житловий будинок. Позивач являється рідною сестрою спадкодавця. Заповіт спадкодавцем не складався. ОСОБА_4 , яка заподіяла смерть спадкодавцю, не мала права на спадкування і відповідно до ст. 1224 ЦК України була позбавлена такого права, де зазначено, що не мають права на спадкування особи, які умисно позбавили життя спадкодавця чи будь-кого із можливих спадкоємців або вчинили замах на їхнє життя. За цих обставин права на спадкування також позбавлені і діти ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 Груць ОСОБА_5 померла. Після її смерті спадщину прийняла дочка ОСОБА_6 , яка оформила майно своєї матері і намагалась оформити в судовому порядку й особисте майно брата позивача ОСОБА_3 , так як стверджувала, що її покійна мати прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , однак не оформила при житті своїх спадкових прав. Як було встановлено, в Липовецькому районному судді розглядалась цивільна справа №136/524/19 за позовом ОСОБА_6 до Зозівської сільської ради Липовецького району Вінницької області про встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю та визнання права власності на спадкове майно. В подальшому, були апеляційні та касаційні перегляди даної справи. Кінцевим судовим рішенням у даній справі є постанова Вінницького апеляційного суду від 23.06.2022, якою скасовано рішення Липовецького районного суду і постановлено нове, яким відмовлено ОСОБА_6 у задоволенні її позову. Постанова набрала законної сили 23.06.2022. Після цього, позивач, яка являється рідною сестрою спадкодавця ОСОБА_3 звернулась до нотаріуса, яким їй було роз`яснено, що за відсутності заповіту, спадкування майна після смерті її брата відбудеться за законом. Утім, позивачем строк для прийняття спадщини було пропущено, про що вказано у повідомленні нотаріуса від 15.09.2022. Позивач стверджує, що пропустила визначений строк з поважних причин, оскільки з моменту насильницької смерті брата і аж до закінчення досудового розслідування та постановлення вироку суду, вона у зв`язку з вбивством її брата, перебувала у дуже важкому психологічному стані, приймала участь у слідчих діях, судових засіданнях, морально не була готова до прийняття будь-яких рішень. Крім того, позивач увесь час вважала, що спадщину буде приймати діти спадкодавця ОСОБА_3 , а саме: дочка ОСОБА_7 , 1974 року народження та син ОСОБА_8 , 1974 року народження. Утім, діти разом з батьком ОСОБА_3 не проживали та спадщину не приймали. Позивач вказує у позові, що діти її брата є громадянами Чехії, спадщину не приймали та на даний час просять її оформити спадщину на себе. Лише, у 2020 році позивач випадково дізналась, що діти її брата спадщину не оформляли, а майно спадкодавця перейшло до дочки співмешканки ОСОБА_4 , яка заподіяла ОСОБА_3 тяжкі тілесні ушкодження, які потягли смерть останнього. З того часу йшли судові розгляди у різних судових інстанціях, кінцеве рішення прийняте 03.06.2022. Вказане вище перешкоджало позивачу звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Викладені обставини слугували підставою для звернення до суду.

Ухвалою суду від 14.11.2022 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у порядку загального позовного провадження з викликом сторін, а відповідачу визначено строк для подання відзиву.

Відповідачем у визначений судом строк відзиву на позов не подано, проте представник подав до суду заяву про визнання позову та просив про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

У судове засідання позивач не з`явилася, однак у своїй позовній заяві просила суд про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала та просила його задовольнити.

З огляду на те, що в підготовче судове засідання сторони не з`явились, суд вважає, що за результатами підготовчого провадження можливо ухвалити рішення, тому розгляд справи проводить у даному судовому засіданні, на підставі наявних у справі доказів, за відсутності сторін, не здійснюючи при цьому фіксування судового засідання технічними засобами.

Суд, дослідивши зібрані докази, встановив наступні фактичні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 7), який постійно проживав в с. Зозів Липовецького району Вінницької області. Спадкове майно спадкодавця складається із права на земельну частку (пай) та житлового будинку. Заповіт спадкодавцем не складався. Із відповіді приватного нотаріуса Мельник М.В. від 16.11.2022 слідує, що спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 Жилюка ОСОБА_9 не заводилась. Позивач являється рідною сестрою ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про її народження (а.с. 5) та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження (а.с. 6), де зазначено їх батьками ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . Відповідно до свідоцтва про шлюб (а.с. 5 на звороті) позивач змінила прізвище з « ОСОБА_12 » на « ОСОБА_13 ».

Позивач вказує у позові, що її рідний брат ОСОБА_3 помер від тяжких тілесних ушкоджень, які йому заподіяла його співмешканка ОСОБА_4 , за що остання була визнана винною та засуджена до 4 років позбавлення волі, що підтверджується вироком Липовецького районного суду Вінницької області від 06.12.2005 у справі №1-153/2005 (а.с. 11-14). Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої увійшло право на земельну частку (пай) та житлового будинку. Заповіт спадкодавцем не складався. ОСОБА_4 , яка заподіяла смерть спадкодавцю, не мала права на спадкування і відповідно до ст. 1224 ЦК України була позбавлена такого права, де зазначено, що не мають права на спадкування особи, які умисно позбавили життя спадкодавця чи будь-кого із можливих спадкоємців або вчинили замах на їхнє життя. За цих обставин права на спадкування також позбавлені і діти ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 Груць ОСОБА_5 померла. Після її смерті спадщину прийняла дочка ОСОБА_6 , яка оформила майно своєї матері і намагалась оформити в судовому порядку й особисте майно брата позивача ОСОБА_3 , так як стверджувала, що її покійна мати прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , однак не оформила при житті своїх спадкових прав.

Як було встановлено судом, у провадженні Липовецького районного суду розглядалась цивільна справа №136/524/19 за позовом ОСОБА_6 до Зозівської сільської ради Липовецького району Вінницької області про встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю та визнання права власності на спадкове майно. В подальшому, були апеляційні та касаційні перегляди даної справи. Кінцевим судовим рішенням у даній справі є постанова Вінницького апеляційного суду від 23.06.2022, якою скасовано рішення Липовецького районного суду і постановлено нове, яким відмовлено ОСОБА_6 у задоволенні її позову. Постанова набрала законної сили 23.06.2022. Після цього, позивач, яка являється рідною сестрою спадкодавця ОСОБА_3 звернулась до нотаріуса, яким їй було роз`яснено, що за відсутності заповіту, спадкування майна після смерті її брата відбудеться за законом. Утім, позивачем строк для прийняття спадщини було пропущено, про що вказано у повідомленні нотаріуса від 15.09.2022. Позивач стверджує, що пропустила визначений строк з поважних причин, оскільки з моменту насильницької смерті брата і аж до закінчення досудового розслідування та постановлення вироку суду, вона у зв`язку з вбивством брата, перебувала у дуже важкому психологічному стані, приймла участь у слідчих діях, судових засіданнях, морально не була готова до прийняття будь-яких рішень. Крім того, позивач увесь час вважала, що спадщину будуть приймати діти спадкодавця ОСОБА_3 , а саме: дочка ОСОБА_7 , 1974 року народження та син ОСОБА_8 , 1974 року народження. Утім, діти разом з батьком ОСОБА_3 не проживали та спадщину не приймали. Позивач вказує у позові, що діти її брата є громадянами Чехії, спадщину не приймали та на даний час просять її оформити спадщину себе. Лише у 2020 році позивач випадково дізналась, що діти її брата спадщину не оформляли, а майно спадкодавця перейшло до дочки співмешканки ОСОБА_4 , яка заподіяла ОСОБА_3 тяжкі тілесні ушкодження, які потягли смерть останнього. З того часу йшли судові розгляди у різних судових інстанціях, кінцеве рішення прийняте 03.06.2022. Вказане вище перешкоджало позивачу звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як визначено в ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Судом було встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат позивача ОСОБА_3 , а тому в силу припису ч. 1 ст. 1265 ЦК України позивач є спадкоємцем другої черги на право спадкування за законом.

Згідно довідки виконавчого комітету Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області від 23.08.2022 за №4/374 (а.с. 9 на звороті) слідує, що відомості про спадкоємців ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Зозів Липовецького р-ну, Вінницької обл. - відсутні.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Однак після відкриття спадщини ОСОБА_3 позивач, намагаючись її оформити, пропустила шестимісячний строк для подання заяви до нотаріуса.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Позивач стверджує, що пропустила визначений строк з поважних причин, оскільки з моменту насильницької смерті її брата ОСОБА_3 і аж до закінчення досудового розслідування та постановлення вироку суду, вона у зв`язку з вбивством її брата, перебувала у дуже важкому психологічному стані, приймала участь у слідчих діях, судових засіданнях, морально не була готова до прийняття будь-яких рішень. Діти спадкодавця спадщину не прийняли. Разом з тим, спадкова справа ОСОБА_3 відсутня.

Суд, оцінивши подані позивачем докази, вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, підтверджують існування обставин на які посилається позивач і які не оспорює відповідач, на їх підставі можна встановити дійсні обставини справи, а також у своїй сукупності вони дають змогу дійти висновку про наявність обставин, які входять до предмета доказування.

Суд вважає, що встановлені причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 Жилюка ОСОБА_9 є поважними причинами пропуску строку і обставинами, які перешкоджали вчасно прийняти спадщину.

Крім того, відповідач визнав пред`явлені до нього позовні вимоги під час судового розгляду і суд зауважує, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Інших належних та допустимих доказів на противагу вищезазначених висновків суду в ході судового розгляду не встановлено.

Отже, з урахуванням встановлених обставин та норм для їх правового регулювання, суд дійшов висновку, що вимога про визначення позивачу додатковий двохмісячний строк для написання заяви в органи нотаріату про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ґрунтується на нормах чинного законодавства, а тому підлягає задоволенню.

У позовній заяві позивач просить не стягувати з відповідача судові витрати, а тому їх слід залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст. 200, 259, 264, 265, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області (місцезнаходження: вул. Героїв Майдану, буд. 4, м. Липовець, Вінницький р-н, Вінницька обл., ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий двохмісячний строк з моменту набрання даним рішенням законної сили для подання заяви в органи нотаріату про прийняття спадщини за законом після смерті рідного брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Зозів Липовецького району Вінницької області.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30-ти днів до Вінницького апеляційного суду через Липовецький районний суд Вінницької області. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30-ти днів із дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.Д. Іванець