ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8378/22
провадження № 2/753/5698/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2022 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Заставенко М.О.

з секретарем судового засідання Долею М.А.,

без участі сторін

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

05.08.2022 до Дарницького районного суду міста Києва від позивача ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) надійшла позовна до ОСОБА_2 (далі також ОСОБА_2 , відповідач) про розірвання шлюбу, у якому позивач просить розірвати шлюб, зареєстрований 16.03.2013 Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, актовий запис №87.

Позов обґрунтовано тим, що стосунки між подружжям розладились, фактично сім`я припинила своє існування, кожен з подружжя живе своїм життя та власними інтересами, спільного господарства сторони не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують. За таких обставин, позивач стверджує, що подальше перебування в шлюбі суперечитиме її інтересам.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19.09.2022 року відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи /а.с.20/.

В судове засідання позивач не з`явилася, подала до суду заяву, у якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує, бажає розірвати шлюб, наполягає на розподілі судових витрат, прізвище просить залишити без змін.

Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи неодноразового повідомлявся належним чином за останньою відомою адресою зареєстрованого місця проживання, а також за відомою суду адресою, зазначеною відповідачем у своїх заявах з процесуальних питань як адреса фактичного місця проживання. Додатково відповідач повідомлявся телефонним та електронним засобом зв`язку, а також шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі «Судової влади України». Крім того, відповідач був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання усно, від письмового підтвердження того, що його повідомлено про дату, час та місце розгляду справи відповідач відмовився, про що в матеріалах справи наявний відповідний акт /а.с.23,24,52,53,55,56,57,58,59,62,63,65/.

Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, зокрема, відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Направлення судової повістки на електронну адресу сторони у справі є належним повідомленням при умові, що цей учасник судового процесу повідомив цю електронну адресу та користувався нею - направляв до суду певні процесуальні документи.

Відповідну правову позицію КЦС ВС сформулював у справі 761/14537/15.

Таким чином, ОСОБА_2 є таким, що належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи.

Крім того, від відповідача до суду надходили клопотання про відкладення розгляду справи, а також заяви про надання строку на примирення, що свідчить про обізнаність відповідача про розгляд справи в суді /а.с.26-38,39-50,67-68,70-71/.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, який зареєстровано 16.03.2013 Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, актовий запис №87 /а.с.74/.

Згідно ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушення до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотні значення.

Відповідачем заявлено клопотання про надання строку для примирення.

Необхідність надання строку мотивоване тим, що з позивачем він перебуває вже тривалий проміжок часу у зареєстрованому шлюбу - понад 9 років. Час від час у них виникають труднощі в сімейному житті та непорозуміння, але спільними зусиллями вони їх намагаються подолати. Вважає, що незважаючи на конфлікти на побутовому підґрунті, з позивачем він може досягти спільної згоди щодо подальшого сумісного проживання у зареєстрованому шлюбу, у зв`язку з чим просить встановити час для примирення, що може бути використаний ним для отримання пробачення, відновлення довіри зі сторони позивача, поваги до себе, що, на його думку, дозволить зберегти шлюбні відносини.

Позивачка надала до суду заперечення на вказану заяву, в яких пояснила, що необхідності в наданні строку для примирення немає, оскільки вона з чоловіком майже не спілкується, спільного господарства не ведуть, а з серпня 2022 року - проживають окремо. Збереження шлюбу суперечитиме її уявленням про шлюб і сім`ю, згідно з якими подружжя має поважати одне одного, обидва працювати на благо сім`ї, забезпечувати безпеку один одного і дітей. Втім, на момент ініціювання питання про розірвання шлюбу, нічого з вищевказаного не дотримувалось, а навпаки - відповідач почав проявляти домашнє насильство відносно неї, що підтверджується постановою Дарницького районного суду міста Києва від 15.07.2022 у справі про адміністративне правопорушення №753/5416/22, яка Постановою Київського апеляційного суду від 12.08.2022 залишена без змін. Стверджує, що за останні роки шлюбу вона самостійно дбає про себе і дітей та є матеріально незалежною від відповідача. Крім цього, порівнюючи спільне та окреме життя з відповідачем, позивач дійшла остаточного висновку про те, що її інтереси будуть забезпечені у випадку, якщо шлюб буде розірвано, у зв`язку з чим просила відмовити відповідачу у наданні строку для примирення.

Відповідно до ч. 7 ст. 240 ЦПК України, у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців (ч. 7 ст. 240 ЦПК України).

Зазначена норма процесуального права наділяє суд право на встановлення строку для примирення сторін - у справах про розірвання шлюбу. Разом з тим, суд не зобов`язаний визначати такий строк, якщо він вважає, що необхідності в такому немає.

Судом встановлено, що згідно з постановою Дарницького районного суду міста Києва від 15.07.2022 у справі про адміністративне правопорушення №753/5416/22, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП, оскільки він 03 червня 2022 року о 22:00 год., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 вчинив сімейну сварку з дружиною ОСОБА_1 , в ході якої виражався нецензурною лайкою, кидався у бійку та душив, чим своїми діями завдав психологічного болю, тобто вчинив вказане вище адміністративне правопорушення.

Постановою Київського апеляційного суду від 12.08.2022 постанову Дарницького районного суду міста Києва у вищевказаній справі залишено без змін.

З огляду на фактичні обставини справи, зокрема на те, що позивач заперечує проти надання строку для примирення, подальше перебування у шлюбі не відповідає її інтересам, відповідачем чинилось домашнє насильство психологічного характеру відносно дружини, та з урахуванням того, що відповідачем протягом часу розгляду справи суду не доведено дійсність наміру примирення з позивачем та збереження шлюбу, а навпаки, вчинялись дії для затягування розгляду справи, як-то неотримання відповідачем кореспонденції суду з урахуванням обізнаності про розгляд справи в суді телефонним засобом зв`язку, а також відмова від одержання позову з додатками, ухвали про відкриття провадження та повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, про що в матеріалах справи міститься відповідний акт, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви відповідача про надання строку для примирення.

З`ясувавши фактичні взаємовідносини подружжя, обставини, викладені у позові, суд вважає, що немає підстав для вжиття заходів для примирення подружжя, спільне життя подружжя та подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, що має істотне значення, тому шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СКУ суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з них.

З огляду на це суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Оскільки рішення ухвалюється на користь позивача, суд відповідно до положень статті 141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача судовий збір, сплачений при поданні позову.

Керуючись статтями 141, 206, 259, 263, 265, 268, 273 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 16.03.2013 Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, актовий запис №87.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання зареєстроване за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , остання відома адреса зареєстрованого місця проживання АДРЕСА_2 , відома адреса АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст рішення складено 12.12.2022.