Справа № 215/10/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
24 травня 2022 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
у складі : головуючого, судді Коноваленка М.І.
секретар судового засідання Коломійчук К.Ю.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,-
В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства комерційний банк ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.
Представник позивача в судовому засіданні до суду не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
Відповідач в п`ятнадцятиденний строк відзив на позов суду не надала, про розгляд справи повідомлена завчасно належним чином, відповідно до ч.8 ст. 128 ЦПК України. Відповідач не повідомили суду причину неявки.
Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.01.2022 р. відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та задоволено клопотання про витребування доказів.
Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24.05.2022 р. постановлено проводити заочний розгляд справи.
01.04.2022 р. на виконання ухвали суду від 25.01.2022 р. від нотаріуса Шостої Криворізької державної нотаріальної контори надійшли матеріали спадкової справи №14/2009.
Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення доказів/позову, зупинення/відновлення провадження не застосовувались.
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представника позивача, відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, враховуючи, що останній скористався своїми процесуальними правами.
Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Тернівським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області 14.07.2008 року, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.12).
14.09.2020 року АТ КБ «ПриватБанк» направлена претензія кредитора до Шостої Криворізької державної нотаріальної контори (а.с.13).
05.10.2020 року позивачем було отримано відповідь, з Шостої Криворізької державної нотаріальної контори, в якій зазначалось, що спадкоємці із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензії АТ КБ «Приват Банк» №14/2009 (а.с.15).
25.05.2021 року позивачем був направлений лист-претензія до спадкоємця, ОСОБА_1 , згідно яких позивач пред`явив свої вимоги, копія листа долучена до матеріалів справи (а.с.16-19).
Відповідно до матеріалів спадкової справи згідно якої вимоги до спадкоємного майна ЗАТ КБ «Приват Банк» надійшли 10.01.2009 р. за №23 с/с14/2009 р, претензія кредитора ПАТ КБ «Приват Банк» надійшла до Шостої криворізької державної нотаріальної контори 23.02.2011 р., відповідно до витягів зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори/спадкові справи) інформація відсутня (а.с.51-59).
Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Відповідно до ст.1261 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємців).
За правилом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Статтями 1268, 1269 ЦК України передбачено порядок прийняття спадщини. Спадкування - це перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України), є підставою для універсального правонаступництва у цивільних відносинах. У такому разі відбувається зміна суб`єктного складу у певному правовідношенні, тобто цивільні відносини існують безперервно, не припиняючись, у них відбувається лише заміна одного з їх учасників.
Основною метою універсального правонаступництва є збереження стабільності цивільного обороту за допомогою забезпечення заміни третіми особами особи, яка вибула зі складу учасників цивільного обороту.
Частина четверта статті 1281 ЦК України визначає, що кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Відтак, визначені статтею 1281 ЦК України строки пред`явлення кредитором вимоги до спадкоємців і позовна давність є різними строками. Сплив перших має наслідком позбавлення кредитора права вимоги (припинення його цивільного права), а отже, і неможливість вимагати у суді захисту відповідного права. Натомість, сплив позовної давності не виключає наявність у кредитора права вимоги та є підставою для відмови у позові за умови, якщо про застосування позовної давності у суді заявила одна зі сторін.
Відповідно до статті 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.
Одразу після того, як кредитор дізнався, що його боржник помер, він зобов`язаний звернутись з претензією кредитора до нотаріуса, у якого відкрита спадкова справа. Якщо спадкова справа у жодного нотаріуса на момент звернення не відкрита, кредитор вправі звернутись до будь-якого нотаріуса за місцем відкриття спадщини, тобто до нотаріуса нотаріального округу за останнім місцем проживання померлого. В такому випадку нотаріус відкриває спадщину за заявою кредитора, адже Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України визначено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви спадкоємця про прийняття спадщини чи про відмову від прийняття спадщини, претензії кредитора та ін.
Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
З урахуванням положення статті 1282 ЦК спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Оскільки, зі смертю боржника зобов`язання по поверненню кредиту включаються до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми ст. 1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому ч. 2 ст.1282 ЦК України. Саме на підставі норм статей 1281, 1282 ЦК України кредитор заявив вимоги до спадкоємця.
Отже, встановлені ст.1281 ЦК України строки - це строки у межах яких кредитор, здійснюючи власні активні дії, може реалізувати своє суб`єктивне право.
Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 12 квітня 2017 року у справі №6-2962цс16.
В даному випадку, спадкова справа була заведена у Шостій Криворізькій державній нотаріальній конторі №14/2009, після отримання від Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» претензії кредитора про, що повідомлено банк.
У відповідності до вимог ч. 1,5 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази надаються сторонами та іншими учасниками справи.
При цьому, згідно із ч.7 ст.81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
За приписами ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Згідно витребуваної судом з Шостої криворізької державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) спадкової справи встановлено, що Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приват Банк» первинно звернулись до нотаріуса з претензією кредитора 10.01.2009 року, тобто на вказану дату, банку було відоме про смерть боржника ОСОБА_2 та отримана відповідь нотаріуса про те, що заведена спадкова справа на підставі претензії банку №14/2009.
АТ КБ «Приват Банк» повторно 24.09.2010 звертався до Шостої криворізької нотаріальної контори з претензією кредитора. 24.09.2019 повторно отримали відповідь нотаріуса про те, що заведена спадкова справа на підставі претензії банку №423/2009.
Відповідач ОСОБА_1 згідно з витягу зі спадкового реєстру із заявою про прийняття спадщини чи відмови від спадщини до нотаріуса не зверталася.
Позивач посилається на свідоцтво про смерть позичальника від 14.07.2008 року, проте з метою досудового врегулювання спірних правовідносин, враховуючи приписи статей 1281, 1282 ЦК України позивачем на адресу відповідача лише 12.05.2021 року направлялась претензія кредитора, тобто термін в шість місяців для звернення з вимогою до спадкоємця, дотримано не було.
Отже позивач підтвердив, що вимога відповідачу направлена з порушенням строків, передбачених ч. 2 та 3 ст. 1281 ЦК України.
Згідно ч. 4 ст. 1281 ЦК України кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Оскільки боржник помер, то відповідати перед АТ КБ «Приват Банк» на підставі ст.ст.1281, 1282 ЦК України за борги спадкодавця має спадкоємець у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Аналогічні роз`яснення надані в абз.2 пункту 32 Постанови Пленуму Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин № 5 від 30 березня 2012 року, де зазначено, що з урахуванням положення ст. 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Таким чином, АТ КБ «Приват Банк», як позивач, зобов`язаний довести, що саме відповідач по справі ОСОБА_1 є спадкоємицею померлого та прийняла після нього спадщину, а вартість майна, прийнятого спадкоємцем у спадщину, є відповідною.
Позивач зазначає, що спадкоємцем ОСОБА_1 у порядку ч.3 ст. 1268 ЦК України, яка постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, є відповідач. На підтвердження даної обставини позивач посилається на копію паспорта позичальника та відповідача, де зазначено одну й ту саму адресу зареєстрованого місця проживання.
Суд зазначає, що сам факт реєстрації місця проживання відповідача за однією адресою із спадкодавцем на час відкриття спадщини не є належним та допустимим доказом того, що саме він є спадкоємцем та прийняв після померлого спадщину. Більш того, суду не було надано доказів кровної спорідненості вищевказаних осіб.
Згідно ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Позивачем не надано достатньо належних і допустимих доказів для задоволення позовних вимог, а саме доказів того, що відповідач прийняла спадщину.
За таких обставин, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з урахуванням всіх обставин та матеріалів справи суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог АТ КБ «Приват Банк» та ухвалює рішення про відмову у задоволенні позову.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України в разі відмови у задоволенні позову судові витрати покладаються на позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 211, 247, 259, 263, 279 ЦПК України, ст.ст. 3, 11, 15, 525, 526, 1054, 1216, 1218, 1270, 1281 ЦК України, суд, -
У задоволенні позовних вимог Комерційного банку «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця - відмовити.
Судові витрати залишити за позивачем.
Копію рішення направити відповідачам.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем сторонам в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, протягом тридцяти днів з дня його складення. Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Заочне рішення складено суддею без проголошення 24.05.2022 року.
СУДДЯ: