Справа № 632/1693/21
провадження № 2/632/84/22

Р І Ш Е Н Н Я

І МЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2022 року Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі судді Библіва С.В., при секретарі Кузьменко М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Первомайському Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, -

Встановив:

25.08.2021 року позивачка звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її чоловіка ОСОБА_3 та просить його задовольнити, посилаючись на таке: 17.02.2021 року за місцем реєстрації та постійного мешкання у м. Первомайському Лозівського району Харківської області помер її чоловік ОСОБА_3 , після смерті якого залишилося спадкове майно, в тому числі, у вигляді житлової квартири АДРЕСА_1 . Після своєї смерті спадкодавець заповіту не залишав, тому, спадкування відбувається за законом. Єдиною спадкоємицею першої черги спадкування є вона. Про відсутність заповіту позивачка не знала, адже зі слів відповідачки, сестри померлого чоловіка - ОСОБА_2 , заповіт був складений в її інтересах, а про відсутність заповіту позивачка дізналася лише коли шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини вже минув. Отримавши свідоцтво про смерть чоловіка вона 18.08.2021 року звернулася до державного нотаріуса Первомайської державної нотаріальної контори Харківської області Мірошниченко О.М. з відповідною заявою про прийняття спадщини, отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 через пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, тому просить суд встановити їй додатковий строк, достатній для прийняття спадщини. Нотаріус відмовив у видачі свідоцтва не з тих підстав, адже вона була законною дружиною, а на думку нотаріуса вона мала встановлювати факт проживання з померлим протягом останніх п`яти років до часу відкриття спадщини, аби бути спадкоємицею четвертої черги спадкування.

Сторона позивачки належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи не прибула у судове засідання, однак від неї надійшла заява з проханням розглянути справу без її участі, на задоволенні позову наполягає з підстав зазначених у позовній заяві та поясненнях у судових дебатах.

Від відповідачки до суду також надійшла заява з проханням розглянути справу у її відсутність, проти задоволення позову заперечує з підстав, викладених у відзиві на позов.

Враховуючи те, що сторони не прибули в останнє судове засідання, суд відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України вважає за доцільне ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів без участі сторін та без фіксації процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, вивчивши позовну заяву, матеріали справи, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Згідно свідоцтва про смерть (а.с.9) встановлено, що спадкодавець ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . На час смерті він був одружений з ОСОБА_1 , проте, як в своїх поясненнях в судовому засіданні висловилася позивачка, з чоловіком вона не проживала вже більше п`яти років і були зреєстровані за різними адресами. Після смерті чоловіка залишилося спадкове майно, в тому числі, у вигляді житлової квартири АДРЕСА_1 . Заповіту після себе ОСОБА_3 не залишив. Як вбачається з копії спадкової справи № 66/2021 (а.с.44-58), остання була заведена по заяві про прийняття спадщини ОСОБА_2 , сестри померлого, спадкоємиці другої черги спадкування. Про перебування померлого брата у шлюбі з позивачкою ОСОБА_2 не знала, адже її брат їй казав, що він розлучений.

Позивачка по справі ОСОБА_1 могла би бути єдиним спадкоємцем за законом першої черги спадкування, однак вона пропустила встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини у шість місяців з дня відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 . Звернулася із такою заявою до нотаріуса вона лише 18.08.2021 року. Отже, строк пропущено, про що отримано від нотаріуса відмову.

Вчасно подати заяву про прийняття спадщини позивачка не змогла, по-перше, не знала про смерть спадкодавця; по-друге, вважала, що є заповіт на користь відповідачки, яка не повідомила нотаріуса про наявність інших спадкоємців.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Не є підставою для встановлення додаткового строку на прийняття спадщини необізнаність спадкоємця про смерть спадкодавця. У постановах від 11 листопада 2020 року по справі № 750/262/20, від 13 грудня 2018 року по справі № 459/295/16-ц та від 11 липня 2018 року по справі № 381/4482/16-ц ВС вказав, що за відсутності у спадкоємця перешкод для подання заяви, якщо він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. До відповідного висновку приходив і Верховний Суд України у постановах від 04 листопада 2015 року по справі № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12.

Таким чином, незнання про смерть спадкодавця як причина пропуску строку для прийняття спадщини не може бути визнана поважною, оскільки сама по собі ця обставина без встановлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність причин пропуску зазначеного строку.

Суд вважає, що незнання позивачки про смерть спадкодавця само по собі не є поважною причиною, крім того, про смерть чоловіка ОСОБА_1 дізналася на початку серпня 2021 року, тобто ще до спливу 6-ти місячного строку. Незнання про відсутність заповіту на користь ОСОБА_2 не позбавляло ОСОБА_1 можливості звернутися до нотаріуса як спадкоємиці за законом. Інші доводи сторони позивачки не спростовують позиції суду щодо неповажності причин пропуску позивачкою строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Доводи позивачки щодо підстав відмови нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом саме через недоведеність проживання із спадкодавцем протягом останніх п`яти років до смерті спадкодавця, також не мають суттєвого значення для вирішення цього спору, оскільки строк все одно пропущено і постанову нотаріуса позивачка не оскаржила, а звернулася до суду із вимогою про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, суд не вбачає за можливе задовольнити позов через його безпідставність.

Всі понесені позивачкою судові витрати слід залишити за останньою.

Керуючись ст.ст.1261-1262, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст.ст.4-5, 12-13, 81, 247, 259, 264 ЦПК України, суд-

Вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду (адреса: 63002, Харківська область, м. Валки, вул. Харківська, 4, приміщення Валківського районного суду Харківської області) шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 .

Повний текст рішення виготовлено 22.12.2022 року.

Суддя:С. В. Библів