РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2022 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Лях М.Ю.,

при секретарі Мельник С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 зареєстрований 27.08.2011 року Дзержинськом відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції актовий, запис № 554.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що з ОСОБА_2 він перебуває у зареєстрованому шлюбі з 27.08.2011 року. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з матір`ю. Підставами розірвання шлюбу стали несумісність характерів, втрати поваги одне до одного. З 2021 року вони припинили шлюбно-сімейні відносини, проживають окремо, спільного господарства не ведуть, можливість збереження сім`ї відсутня, на примирення не згодний. Спір про поділ майна відсутній.

В судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, якій просить розглянути справу без її участі, проти позовних вимог не заперечує, проти розірвання шлюбу не заперечує.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч. 2ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 27.08.2011 року між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , укладено шлюб, який зареєстрований Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 554, що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 27.08.2011 року серії НОМЕР_1 . Після реєстрації шлюбу прізвище відповідачки не змінювалось.

Від шлюбу сторони мають сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З матеріалів справи вбачається та підтверджується наданими письмовими пояснення, що дійсно між позивачем та відповідачем сімейні відносини припиненні, подружнього господарства не ведуть, між ними немає взаєморозуміння, у зв`язку з чим збереження сім`ї не можливо, відповідач висловив згоду на розірвання шлюбу. Клопотань про надання часу на примирення сторони не заявили.

Відповідно до статей 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до статті 109 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Згідно зі статтею 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Суд, з`ясувавши позицію сторін та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим. Спір про поділ майна відсутній.

Відповідно до частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу Україниу разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи вищевикладене, а також з огляду на визнання відповідачем позову, яке є безумовним, не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приймає визнання відповідачем позову та вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 142, 206, 263 265 ЦПК України, ст. ст. 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 27 серпня 2011 року Дзержинськом відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 554, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвати.

Після розірвання шлюбу відповідачці залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358цього Кодексу.

Інформація щодо учасників справи:

Позивач ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 .

Суддя -