Номер провадження: 22-ц/813/6737/22
Справа № 523/1505/22
Головуючий у першій інстанції Кремер І.О.
Доповідач Сегеда С. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

08.08.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд, в особі судді-доповідача Сегеди С.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Суворовського районного суду м.Одеси від 01 лютого 2022 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 », про захист прав споживачів,

встановив:

Ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 01 лютого 2022 року позовну заяву було повернуто її заявнику (а.с.6-8).

Не погодившись із ухвалою суду, 16 березня 2022 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу на неї безпосередньо до суду апеляційної інстанції (а.с.10-23).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями було обрано колегію суддів у складі головуючого судді Сегеди С.М. та суддів Громіка Р.Д. і Колеснікова Г.Я. (а.с.24).

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 21 березня 2022 року матеріали цивільної справи було витребувано з Суворовського районного суду м.Одеси, і надійшли вони на адресу Одеського апеляційного суду 05 квітня 2022 року (а.с. 25-27).

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 07.04.2022 року апеляційну скрагу було залишено без руху через порушення вимог Цивільно-процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), при подачі апеляційної скарги (а.с. 28-29).

01.08.2022 року на електронну адресу Одеського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 , в якій вона частково виправила недоліки, конкретизувавши прохальну частину апеляційної скарги.

Так, стосовно надання копій апеляційної скарги, ОСОБА_1 посилається на ч.7 ст.43 ЦПК України, та зазначає, що учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд.

Однак, з таким посиланням неможливо погодитись, оскільки на момент подання апеляційної скарги ОСОБА_1 , до ч.7. ст.43 ЦПК України 27.04.2021 року було внесено зміни про те, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Крім того, необхідно зауважити, що апеляційна скарга подана не державною мовою.

Відповідно до ч.1 ст. 9 ЦПК України, судочинство на території України здійснюється державною мовою.

Згідно зі ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

За змістом положення ч.1 ст. 6 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», кожний громадянин України зобов`язаний володіти державною мовою.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Згідно до ст. 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що за загальним правилом судочинство здійснюється державною мовою, це правило також стосується і дій учасників судового процесу.

Учасникам судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, гарантується право на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Це право може бути реалізоване ними шляхом подання заяв, надання пояснень, виступу в суді і заявлення клопотань рідною мовою або мовою, якою вони володіють. Однак при цьому такий учасник судового процесу повинен користуватись послугами перекладача.

Водночас відповідний судовий процес може бути ініційований шляхом подання відповідної заяви (скарги), що повинна бути викладена державною мовою, тобто українською мовою. Тільки в подальшому, під час власне самого судового процесу, його учаснику гарантується право на використання рідної мови або мови, якою віни володіє, користуючись при цьому послугами перекладача.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 10 травня 2018 року (справа № 823/2164/17), від 19 грудня 2019 року (справа №520/6952/19), та від 14 травня 2020 року (справа № 826/7282/17).

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14.12.1999 у справі № 10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина 5 ст. 10 Конституції України).

Окрім зазначеного вище, суд звертає увагу на те, що якщо скаржник не володіє українською мовою, соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

За таких обставин, суддя, встановивши, що апеляційна скарга не відповідає вимогам Закону, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє скаржника та надає йому строк, у відповідності до ч.2ст.185 ЦПК України для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виправивши зазначені недоліки, скаржнику необхідно надати апеляційному суду виправлену апеляційну скаргу, викладену державною мовою та приведену у відповідності до ст. 365 ЦПК України, надати докази направлення коії апеляційної скарги учасникам справи, або надати копії апеляційної скарги та додані письмові матеріали відповідно до кількості учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 357 ЦПК України, суддя-доповідач,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Суворовського районного суду м.Одеси від 01 лютого 2022 року залишити без руху, про що повідомити скаржника.

Для усунення недоліків надати строк, встановлений ч.ч.1-3 ст. 185 ЦПК України, та роз`яснити скаржнику, що в разі неусунення недоліків апеляційної скарги у десятиденний термін з моменту отримання копії цієї ухвали, її апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута їй.

Копію ухвали судді невідкладно надіслати заявнику апеляційної скарги.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду С.М. Сегеда