КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/7582/2022
У Х В А Л А

04 серпня 2022 року місто Київ

справа № 757/33796/21-ц

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою відповідача Державної казначейської служби України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 січня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Бусик О.Л., повний текст рішення складено 04 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії, відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої бездіяльністю державних органів,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 25 січня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач Державна казначейська служба України 11 травня 2022 року подала апеляційну скаргу, в якій просила поновити строк на апеляційне оскарження рішення.

В обґрунтування вимог посилалася на те, що повний текст рішення відповідачем було отримано 15 лютого 2022 року, однак подати раніше дану апеляційну скаргу було неможливо через наявність військового стану на території України.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач Державна казначейська служба України отримала оскаржуване рішення 15 лютого 2022 року, що підтверджується розпискою (а.с.126).

З 24 лютого 2022 року відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану.

Безумовно, що стан війни в Україні створює перешкоди для реалізації своїх прав на судовий захист.

Апеляційна скарга подана відповідачем Державною казначейською службою України 11 травня 2022 року.

Враховуючи вказані обставини, положення ст.129 Конституції України про забезпечення права на апеляційний перегляд справи, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України прихожу до висновку про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, а тому вважаю, що строк підлягає поновленню.

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, виходячи з наступного.

В апеляційній скарзі відповідач просив звільнити його від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення.

В обґрунтування клопотання відповідач посилався на те, що Казначейство утримується за рахунок державного бюджету, є державним органом з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи.

Згідно Указу Президента від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 в Україні введено воєнний стан.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 червня 2021 року №590 затверджено Порядок виконання повноважень Казначейством в особливому режимі в умовах воєнного стану.

З огляду на зазначене, зважаючи на обставини, які виникли не з вини Казначейства, а також враховуючи ситуацію, яка склалася у зв`язку із збройною агресією російської федерації, Казначейство не має змоги своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

Вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд, у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналогічні вимоги зазначені і у ст.8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку з цим обставини, пов`язані з не закладенням Головним управлінням Пенсійного фонду України в місті Києві коштів для сплати судового збору в бюджет на 2020 рік, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві.

Крім того доказів на підтвердження того, що майновий стан відповідача перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору не надано.

Оскільки апелянту відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, апеляційна скарга відповідача Державної казначейської служби України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 січня 2022 року підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з роз`ясненнями, які викладені в п.10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року подані до суду позовні заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії, відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої бездіяльністю державних органів.

Тобто, позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Виходячи з вищевикладеного та беручи до уваги вимоги апеляційної скарги, апелянту необхідно було сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 5142,18 грн., а саме: (908 грн.*150%) 1362 грн. за вимогу про визнання дій відповідача незаконними, (908 грн.*150%) 1362 грн. за вимогу про зобов`язання відповідача вчинити дії, (1612,12 грн. *150%) 2418,18 грн. за вимогу про відшкодування шкоди.

Отже, апелянту необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в сумі 5142,18 грн. на реквізити: отримувач коштів - УК у Солом.р-ні/Соломян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), розрахунковий рахунок: UA0026010, МФО банку отримувача: 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, код класифікації доходів бюджету: 22030101 та надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.127, 185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Поновити відповідачу Державній казначейській службі України строк для подачі апеляційної скарги на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 січня 2022 року.

У задоволенні клопотання відповідача Державної казначейської служби України про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 січня 2022 року відмовити.

Апеляційну скаргу відповідача Державної казначейської служби України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 січня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Бусик О.Л., повний текст рішення складено 04 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії, відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої бездіяльністю державних органів залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом двадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: Борисова О.В.