Провадження № 2/369/5658/22
РІШЕННЯ

Іменем України

26.12.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Смушко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Боярської міської ради, третя особа приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Павленко Наталії Віталіївни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2022 року до суду надійшла позовна заява про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Свої вимоги мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний брат ОСОБА_2 .. Відповідно до ст.1220 ЦК України після його смерті відкрилася спадщина, що серед іншого складається з житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Родинні відносини між спадкодавцем та спадкоємицею підтверджуються свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , актовий запис 1841 та свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , актовий запис 36.

Однак нотаріусом надано позивачу постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 91/02-14 від 07.11.2022 року, якою повідомлено, що згідно ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України та постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164 нею пропущений строк для прийняття спадщини.

Перебіг строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , розпочався ІНФОРМАЦІЯ_1 та закінчився 02 серпня 2022 року. Протягом вказаного періоду, на який припав перебіг строку для прийняття спадщини в Україні було введено військовий стан, крім того позивачка є особою похилого віку та постійно хворіє та перенесла тяжку операцію. Також позивачка вказує що подавала заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, але у зв`язку з її юридичною необізнаністю заява не була прийняття нотаріусом з підстав її неправильного оформлення.

Враховуючи вищевикладене просила суд встановити їй, ОСОБА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 2 місяця починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позов підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Боярської міської ради Фастівського району у судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи, письмовий відзив до суду не надходили.

Третя особа приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Павленко Н.В. подала заяву про розгляд справи за її відсутності та вирішення спору відповідно до вимог закону.

У зв`язку з неявкою сторін, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

При розгляді справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим виконавчим комітетом Боярської міської ради Фастівського району Київської області, актовий запис 249

Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшов житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Спадкоємицею після померлого є його рідна сестра ОСОБА_1 05 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Родинні відносини між спадкодавцем та спадкоємицею підтверджуються свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , актовий запис 1841 та свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , актовий запис 36.

Інших спадкоємців судом не встановлено та позивачем суду не повідомлено такі обставини.

Перебіг строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 розпочався 2 жовтня 2021 року та закінчився 02 серпня 2022 року

За загальним правилом для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (стаття 1270 ЦК України).

Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюються Постановою Кабінету Міністрів «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022 року, були внесені зміни в порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5.

Так, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці.

З доданих позивачкою документів вбачається, що у період з 02.06.2021 року по 11.06.21 року позивачка проходила стаціонарне лікування в КНП Олександрівська клінічна лікарня м. Києва з діагнозом нестенозуючий атеросклероз коронарних артерій, недостатність мітрального клапана, гіпертонічна хвороба ІІІ стадії. За результатами лікування було рекомендовано постійно спостереження кардіолога та імплантацію постійного ШВР.

22.02.2021 року за результатами ультразвукового дослідження черевної порожнини було поставлено діагноз жовчокамяна хвороба та хронічний панкреатит.

13.06.2022 року ОСОБА_1 звернулась до Інституту серця МОЗ України, що підтверджується відповідним від 13 червня 2022 року.

Крім того у період 19.07.2022 року по 22.07.2022 року позивачка перебувала в проктологічному відділені КНП «КМКЛ № 18» з діагнозом поліпи товстої кишки та їй було проведено оперативне втручання ендоскопічну поліпектомію. За результатами проведеної операції було рекомендовано обмеження фізичних навантажень, що підтверджується випискою із медичної карти стаціонарного хворого № 3695 від 22.07.2022 року.

Згідно ст. ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК Україниу разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено Верховним Судом України у п. 26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Статтею 1 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Положеннями ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що причини пропуску позивачкою строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними та значущими перешкодами для вчинення цих дій.

Оскільки, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, про можливість надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи судове рішення, крім іншого, суд приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958, про те, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Керуючись ст. ст. 229, ч. 2 ст. 247, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Боярської міської ради, третя особа приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Павленко Наталії Віталіївни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 два місяці додаткового строку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її рідного брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Інформація про позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 .

Інформація про відповідача: Боярська міська рада Фастівського району Київської області, адреса: Київська область, Фастівський район, вул.М. Грушевського, 39, .

Інформація про третю особу: приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Павленко Наталії Віталіївни, адреса: АДРЕСА_3 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено удень його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлений 26 грудня 2022 року.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ