Провадження № 2/761/2842/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

01 вересня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Укрсвітлолізинг» про стягнення середнього заробітку за період затримки розрахунку,

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи заявлені вимоги наступним. 03.02.2017 р. позивача призначено на посаду директора департаменту інвестиційної діяльності ПАТ «Національна акціонерна компанія «Укрсвітлолізинг» відповідно до наказу № 02-к/тр від 01.02.2017 р. Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 27.11.2019 р. у справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ НАК «Укрсвітлолізинг» про визнання трудового договору розірваним та стягнення заробітної плати та моральної шкоди позивача визнано звільненою з посади директора департаменту інвестиційної діяльності ПАТ «Національна акціонерна компанія «Укрсвітлолізинг» на підставі п. 1 ст. 38 КЗпП України з 28.09.2018 р. Також стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість по заробітній платі у розмірі 41 600,00 грн. без вирахування податків і зборів та середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 76 488,54 грн. без вирахування податків і зборів за період затримки розрахунку за період з 29.09.2018 р. по 22.07.2019 р. Рішення суду в частині стягнення належним позивачу виплат виконано 13.07.2020 р. Станом на день остаточного розрахунку 13.07.2020 р. середній заробіток за період затримки розрахунку становить 92 851,76 грн. (380,54 грн. середньоденна заробітна плата* 244 робочих днів). За таких обставин, з урахуванням вимог чинного законодавства України представник позивача просить суд стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Укрсвітлолізинг» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку у розмірі 92 851 грн. 76 коп. без вирахування податків, зборів та обов`язкових платежів.

Провадження у справі відкрито 03.12.2020 р., відповідно до приписів ст.ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення, виклику сторін.

15.11.2021 р. здійнено перехід з розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Заперечень від неї щодо заочного розгляду справи не надходило.

Представник відповідача також в судове засідання не з`явися, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Відзив на позов у встановленому законом порядку в адресу суду не надходив.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223,280 ЦПК України, за відсутності заперечень позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши надані докази, та надавши їм відповідну оцінку суд вважає за можливе задовольнити заявлені вимоги, з огляду на наступне.

Встановлено, що ОСОБА_1 перебувала у трудових відносинах з Публічним акціонерним товариством «Національна акціонерна компанія «Укрсвітлолізинг», працюючи на посаді директора департаменту інвестиційної діяльності з 03.02.2017 р. на підставі наказу № 02-к/тр від 01.02.2017 р., що підтверджується записом у трудовій книжці, копія якої наявна в матеріалах справи.

Як свідчать матеріали справи, 27.11.2019 р. Шевченківським районним судом м. Києва постановлено рішення, яким задоволено вимоги ОСОБА_1 до ПАТ НАК «Укрсвітлолізинг» в частині розірвання трудового договору, а саме визнано ОСОБА_1 звільненою з посади директора департаменту інвестиційної діяльності ПАТ НАК «Укрсвітлолізинг» з 28.09.2018 р. та стягнуто заборгованість по заробітній платі у розмірі 41 600,00 грн., середній заробіток за час затримки розрахунку в розмірі 76 488,64 грн. заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку за період з 29.09.2018 по 22.07.2019 р. .

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 27.11.2019 р. набрало законної сили, на його примусове виконання 28.01.2020 р. видано виконавчий лист.

Державним виконавцем Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління .

Як вбачається з банківської виписки ПАТ «Приватбанк» рішення суду виконано 13.07.2020 р.

За положеннями ст. 116 КЗпП України (в редакції на момент звільнення позивача з посади), при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені непізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.

Відповідно до приписів ст. 117 КЗпП України (в редакції на день звільнення позивача з посади) в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа , організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Враховуючи, що остаточний розрахунок при звільненні проведено 13.07.2020 р., суд погоджується з доводами позивача щодо необхідності стягнення з відповідача середнього заробітку за час затримки з 23.07.2019 р по 13.07.2020 р.

Так, за приписами ст. 233 КЗпП України Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Повний розрахунок з позивачем роботодавцем було проведено 13.07.2020 р., до суду представник ОСОБА_1 звернувся 19.11.2020 р.

Проте, разом з позовом представником ОСОБА_1 подано заяву про поновлення строку позовної давності у зв`язку із тим, що ОСОБА_1 розраховувала на поновлення порушеного права шляхом отримання судового наказу та звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва 09.10.2020 р. з відповідною заявою. Разом з тим, з Державного реєстру судових рішень 18.11.2020 р. дізналась про відмову у видачі судового наказу.

Положеннями ч. 5 ст. 267 ЦК України передбачено, якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Так, як свідчать матеріали справи, 09.10.2020 р. представником ОСОБА_1 до Шевченківського районного суду м. Києва подано заяву про видачу судового наказу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

02.11.2020 р. в Єдиному державному реєстрі судових рішень оприлюднено ухвалу судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.10.2020 р. відповідно до якої якою ОСОБА_1 відмовлено у видачі судового наказу у зв`язку із тим, що з матеріалів заяви не вбачається відсутність спору щодо суми стягнення.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме - обізнаністю потенціального позивача про факт порушення його права (рішення ЄСПЛ від 20.12.2007 р. у справі «Фінвкарідов проти Кіпру»).

Зважаючи на те, що ОСОБА_1 розраховувала на порушення свого права шляхом отримання судового наказу, суд погоджується з доводами представника позивача, що строк позовної давності для звернення до суду за захистом своїх прав ОСОБА_1 порушено з поважних причин.

При обчисленні розміру заробітної плати за час вимушеного прогулу суд виходить з положень п.10 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 р. № 100 та бере до уваги розрахунок представника ОСОБА_1 , який було покладено в основу рішення Шевченківського районного суду м. Києва 13.07.2020 р.

Отже, станом на день остаточного розрахунку працедавця 13.07.2020 р. середній заробіток за період затримки розрахунку з 23.07.2019 р. становить суму у розмірі 92 851,76 грн. (380,54 грн. середньоденна заробітна плата Х 244 робочих днів) і підлягає стягненню з ПАТ НАК «Укрсвітлолізинг».

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 2-5,11-13,141,258,259,263,268,280-285, 352,354 ЦПК України, ст.116,117, 233 КЗпП України, ст. 267 ЦК України, суд - суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Укрсвітлолізинг» про стягнення середнього заробітку за період затримки розрахунку задовольнити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Укрсвітлолізинг» (, м. Київ, бул. Т. Шевченка, буд.16) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) середній заробіток за період затримки розрахунку в розмірі 92851 грн. 76 коп. без вирахування податків, зборів та обов`язкових платежів.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Укрсвітлолізинг» (, м. Київ, бул. Т. Шевченка, буд.16) в дохід держави судовий збір у розмірі 928 грн. 51 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя