Провадження № 2/761/2657/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2022 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Бражніченко І.О.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві в загальному провадженні цивільну справу за ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в :

в березні 2021 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Людмила Сергіївна про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, в якій позивач просила суд з врахуванням уточнення до позову:встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ; визнати за позивачем право власності на 1/3 частину спадкового майна, яке залишилось після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_7 в порядку спадкування за законом як спадкоємиці 5 черги, а саме: 1) двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; 2) земельної ділянки площею 0,1000 га за адресою: АДРЕСА_2 ; 3) житлового будинку, позначеного на плані під літ. «А», зі спорудами загальною площею 33,8 кв.м., має при собі слідуючі надвірні будівлі та споруди: сараї від літ. «Б», «Г», навс під літ «В», вбиральня під літ «Д», №1-4 огорожа, все це знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; банківські вклади на загальну суму 117300 грн. на підставі банківських договорів вкладу між АТ АКБ «Аркада» та ОСОБА_6 .

Вподальшому, позивач уточнила позов в частині другої вимоги і просила визнати за собою право власності на 1/3 частину спадкового майна, що залишилось після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_6 , в порядку спадкування за законом як спадкоємиці п`ятої черги.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка на день смерті проживала і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Після чого 11.06.2020 позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельник Л.С. із заявою про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на майно ОСОБА_6 .

Однак, вказаним нотаріусом їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій та у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із тим, що не було подано всі належні документи, які б доказували родинні відносини позивача зі спадкоємцем.

При цьому, у позові зазначено, що ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , та позивач, - є двоюрідними сестрами, оскільки мати померлої - ОСОБА_8 та батько позивачки - ОСОБА_9 є рідними сестрою та братом, при цьому батьками ОСОБА_9 та ОСОБА_8 - є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . Свідоцтво про народження ОСОБА_8 зберіглося та надавалось нотаріусу, однак свідоцтва про народження батька позивача знайти або відновити не вдалось.

Разом із тим, позивач вказує на те, що родинні відносини позивача зі спадкоємцем підтверджуються іншими доказами, зокрема, актовим записом про шлюб ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , свідоцтвами про народження та про одруження, службовими характеристиками, довідкою з місць роботи, копіями автобіографій, листів.

Окрім вказаного, позивач зазначає, що до приватного нотаріуса із заявами про прийняття спадщини також звернулись інші спадкоємці - відповідачі, які між собою є рідними братом і сестрою, а з ОСОБА_6 - також двоюрідні брат і сестра, які є відповідачами у справі.

При цьому, в позові вказано, що похованням ОСОБА_6 займалась позивач, про що свідчать надані документи: дозвіл Київської місцевої прокуратури №10 на видачу трупа, довідкою про одержання праху, договором на організацію та поховання на Байковому кладовищі, лікарським свідоцтвом про смерть, яке було видано позивачу.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, з метою захисту своїх прав та інтересів як спадкоємиці, оскільки відносити та розшукати необхідні актові записи та документи стосовно відомостей про народження батька позивача не вдалося за можливе, позивач звернулась до суду із вказаним позовом.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 30.09.2020залишено без руху і надано строк для усунення недоліків, а заяву по забезпечення позову повернуто заявнику.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20.10.2020 вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, а справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

22.01.2021р. до суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_4 на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому вказано, що на підтвердження своїх родинних відносин із померлою ОСОБА_6 позивачем не надано документів, зокрема, що мати померлої ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_12 , - є однією і тією ж особою, окрім свідоцтва про шлюб, де наречений - ОСОБА_17 , а наречена - ОСОБА_16 .

Також відповідач зазначає, що в своїй заяві про прийняття спадщини, позивач вказує, що інших спадкоємців немає, а потім вказала відповідачів у цій справі, а насправді їх ніколи не знала. Кірм того, дозвіл прокуратури та видача лікарського свідоцтва про смерть не свідчить про наявність родинних зв`язків. Просив в позові відмовити.

Представник відповідача ОСОБА_5 - адвокат Даценко Т.М., надав суду відзив на позов, в якому також міститься прохання про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на ті обставини, що відповідач протягом всього життя близько спілкувалась із ОСОБА_6 були спаввласниками родинного будинку в м. Буча, однак жодного разу про ще одну двоюрідну сестру - позивачку, ніколи не чула, і жодних доказів на підтвердження родинних зв`язків позивача з ОСОБА_6 надано не було, а участь у похованні такими не являються. Зауважує, що особисті листи, документи та фото померлої були привласнені позивачем яка є сторонньою особою.

01.03.2021р. на адресу суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу надійшли копії матеріалів спадкової справи №9/2019 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_6 .

Ухвалою суду від 05.10.2022 в задоволенні клопотання представника позивача адвоката Пасльон Ірини Володимирівни про поновлення строку на звернення із заявою про зміну підстав позову відмовлено, заяву про зміну підстав позову залишено без розгляду.

Позивач в судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити.

Відповідачі та їх представник адвокат Яців О.Р. просили відмовити в задоволенні позову.

В судове засідання третя особа, будучи належним чином повідомлена про дату та час проведення судового засідання, не з`явилась, просила розглянути справу у її відсутності.

Вивчивши матеріали справи, встановивши обставини та відповідні їм докази, надавши оцінку кожному доказу окремо, а також доказам в сукупності, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі

розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

В свою чергу в п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику в справах про спадкування» зазначено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Так, з матеріалів цивільної справи судом встановлено, спадкодавець ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис №21381, виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві (а.с. 19).

04.12.2019 позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельник Л.С. із заявою про прийняття спадкового майна. При цьому, у вказаній заяві нею не зазначено про наявність чи відсутність інших спадкоємців.

Позивач в позові зазначає, що вона - ОСОБА_1 та ОСОБА_6 - є двоюрідними сестрами, оскільки мати померлої - ОСОБА_8 та батько позивачки - ОСОБА_9 є рідними сестрою та братом. Тобто, батьками ОСОБА_9 та ОСОБА_8 - є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . Свідоцтво про народження ОСОБА_8 зберіглося та надавалось нотаріусу, однак свідоцтва про народження батька позивача знайти або відновити не вдалось.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мельник Л.С. від 11.06.2020, підставою для відмови позивачу, як спадкоємиці у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої ОСОБА_6 слугувало те, що спадкоємцем ОСОБА_1 не надано документів які б доказували її родинні відносини із спадкодавцем. Зокрема, спадкоємцем ОСОБА_1 не надано документів, які дають можливість встановити, що мати померлої - ОСОБА_14 та батько спадкоємиці - ОСОБА_9 є рідними сестрою та братом та документів, що ОСОБА_12 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_14 є однією і тією ж особою (жодних документів про зміну прізвищ не надано, окрім свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , де нареченим зазначений ОСОБА_17 , а нареченою зазначена ОСОБА_16 ) ( т.1 а.с.238-240).

Так, судом встановлено і матеріалами справи підтверджено, що позивач ОСОБА_1 мала дошлюбне прізвище « ОСОБА_18 », про що свідчать відповідні свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 та про народження серії НОМЕР_4 , зі змісту якого вбачається, що батьками позивачки були ОСОБА_9 та ОСОБА_19 (т.1 а.с.33 зворот).

Щодо зазначення нотаріусом про необхідність встановлення та наявності доказів, що ОСОБА_12 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_14 є однією і тією ж особою, судом встановлено наступне.

Так, позивач під час розгляду справи пояснила, що надані нотаріусу документи, а суду фотографії та особисте листування, автобіографії, тощо, вона виявила у квартирі спадкодавця за місцем проживання останньої за адресою: АДРЕСА_1 , під час коли збирала документи пов`язані з похованням ОСОБА_6 та вподальшому для звернення до нотаріуса.

Відповідно до наявних в матеріалах справи копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 спадкодавця ОСОБА_6 , її батьками були : батько - ОСОБА_17 , мати: ОСОБА_14 .

При цьому, відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , нареченим зазначений ОСОБА_17 , а нареченою зазначена ОСОБА_16 , 1916 року народження, місцем народження якої зазначено пос. Гродеково Приморського краю. Після шлюбу ОСОБА_20 обрала прізвище чоловіка « ОСОБА_21 » (т.1 а.с.35).

Таким чином, судом встановлено, що у матері спадкодавця дошлюбне прізвище до шлюбу з батьком спадкодавця було - « ОСОБА_22 », а після шлюбу - « ОСОБА_21 ».

Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_14 серії НОМЕР_6 , остання померла ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці 58 років.

При цьому, із наявного в матеріалах справи копії свідоцтва про народження ОСОБА_12 (матері спадкодавця) вбачається, що гр. ОСОБА_12 народилась ІНФОРМАЦІЯ_7 в пос. Гродеково Приморського краю і її батьками були : ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (т.1 а.с.169).

Крім того, на відповідний запит нотаріуса, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві повідомив, що в ході проведеної перевірки за довідково-пошуковим матеріалом виявлено актовий запис про шлюб ОСОБА_12 та ОСОБА_13 за №702 від 11.03.1936, складений Міським ЗАГСом м. Києва ( т.1 а.с. 221-222).

Також, матеріали справи містять копії довідок за різні роки з місця роботи ОСОБА_15 (т.1 а.с. 36), автобіографії на ім`я ОСОБА_16 (т.1 а.с.37-40), службова характеристика на ім`я ОСОБА_16 , особовий лист по обліку кадрів, - які містять дані які співпадають із її автобіографією та з місцями роботи ОСОБА_14 - матері спадкодавця (т.1 а.с.41, 45) .

Отже, судом встановлено, що матір спадкодавця ОСОБА_6 - ОСОБА_14 за життя мала прізвища: дівоче дошлюбне « ОСОБА_18 », надалі - « ОСОБА_23 », « ОСОБА_22 », а вподальшому, після укладення шлюбу з батьком спадкодавця - « ОСОБА_21 ».

Таким чином, судом встановлено, що у позивачки ОСОБА_1 було дошлюбне прізвище « ОСОБА_18 », і у матері спадкодавця - у ОСОБА_14 при народженні також було прізвище « ОСОБА_18 », при цьому, у матері спадкодавця по-батькові " ОСОБА_24 ", а у батька позивачки також по-батькові « ОСОБА_25 ».

Як вже зазначалось, відповідно до копії свідоцтва про народження ОСОБА_12 (матері спадкодавця) вбачається, що гр. ОСОБА_12 народилась ІНФОРМАЦІЯ_7 в пос. Гродеково Приморського краю і її батьками були : ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (т.1 а.с.169).

При цьому, також підтвердженням того, що батько позивачки ОСОБА_9 і матір померлої ОСОБА_6 - ОСОБА_14 , є рідними між собою і мають одних батьків, в даному випадку є архівний витяг із метричної книги Гродековської церкви за 1914 рік (по Приморському краю), який надійшов на відповідний запит нотаріуса та містить дані, що у ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , батьками були ОСОБА_27 (так в документі) та законна дружина його ОСОБА_28 , обидва православного віросповідання (дослівно як у витягу) (т.1 а.с.234-235).

Таким чином, суд прийшов до висновку про наявність достатніх підстав вважати, оскільки в суді знайшло своє підтвердження той факт, що мати померлої - ОСОБА_14 та батько позивачки - ОСОБА_9 є рідними сестрою та братом.

При цьому, судом зауважено, що покази свідка ОСОБА_29 , про те, що вона знала ОСОБА_6 з 2004 року, вони товаришували і були співробітниками, однак про позивача остання їй нічого не розповідала і на дачі у ОСОБА_6 жодного разу позивача не бачила, - в даному випадку не спростовують доведеність наявності родинних зв`язків між позивачкою та ОСОБА_6 .

Також, судом враховано, що похованням ОСОБА_6 займалась позивач, про що свідчать надані документи: дозвіл Київської місцевої прокуратури №10 на видачу трупа, довідкою про одержання праху, договором на організацію та поховання на Байковому кладовищі, лікарським свідоцтвом про смерть, яке було видано позивачу.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують про наявність достатніх правових підстав вважати про наявність родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , оскільки встановити даний факт в іншому порядку неможливо, а саме встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про визнання за позивачем права власності на частину спадкового майна слід зазначити наступне.

Так, нотаріусом, відповідно до п.п. 4.2 п. 4 Глави 10 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5 у постанові про відмову про вчинення нотаріальних дій, зокрема, зазначено, що доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.

В силу положень статті 1216 ЦК України спадкування - це перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця.

Вимоги ст.1278 ЦК України визначають, що частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.

Однак, оскільки підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу, як зазначив нотаріус, було те, що не надано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії, а саме не подано всі належні документи, які б доказували родинні відносини ОСОБА_1 зі спадкодавцем, а не відсутність правоустановчих документів на спадкове майно, враховуючи, що відповідачі оспорюють не саму частку у праві власності на спадкове майно, а сам факт родинних відносин позивача із спадкодавцем і його право на спадкування взагалі, тому позовні вимоги щодо визнання за позивачем права власності на 1/3 частину спадкового майна є передчасними і задоволенню не підлягають. Адже, в даному випадку, при наявності підтвердженого факту родинних відносин між спадкодавцем та спадкоємцями, нотаріус самостійно визначає черговість спадкування за законом з врахуванням ступеню спорідненості та їх частку у спадщині. Крім того, на час розгляду справи по суті пред`явлених вимог, суд взагалі позбавлений можливості визначити частку у праві власності на таке майно, оскільки матеріали вказаної спадкової справи, копія якої міститься в матеріалах справи, не містить відомостей про наявність підстав для видачі чи відмови у видачі свідоцтва про право на спадкове майно іншим спадкоємцям (відповідачам), що, в свою чергу, унеможливлює визначення частки позивача у спадщині.

Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, частково знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позову в частині встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . В іншій частині позову щодо визнання за позивачем права власності на частину спадкового майна - відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1226, 1268, 1278, 1296 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81-83, 229, 235, 258-259, 264-265, 268 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

позов - задовольнити частково.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В іншій частині позову щодо визнання за позивачем права власності на частину спадкового майна - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_7 , адреса: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: ОСОБА_30 , адреса: АДРЕСА_4 ;

Відповідач: ОСОБА_31 , адреса: АДРЕСА_5 ;

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округуМельник Людмила Сергіївна, адреса: 04053, м.Київ, вул.Тургенівська, 77, офіс 3.

Повний текст складений 15.02.2023.

Суддя: