КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_____________________________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/9096/2022
У Х В А Л А

5 серпня 2022 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на заочне рішення Подільського районного суду міста Києва 9 червня 2020 року (суддя Ларіонова Н.М.) у цивільній справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення суми переплати пенсії,

встановив:

заочним рішенням Подільського районного суду міста Києва 9 червня 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

На вказане заочне рішення суду 13 липня 2022 року Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві направило поштовим зв`язком апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, яка надійшла до суду 15 липня 2022 року.

18 липня 2022 року матеріали справи витребувані з Подільського районного суду міста Києва.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 29 липня 2022 року.

У поданій апеляційній скарзі Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що 12 липня 2019 року було відкрито провадження у справі, у зв`язку зі збройною агресією Росії проти України та введенням в Україні воєнного стану, доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень та сервісу «Стан розгляду справ» на сайті Судової влади України було тимчасово призупинено, позивач звернувся до Подільського районного суду м. Києва з проханням надати інформацію про стан розгляду цивільної справи та (або) надіслати відповідні процесуальні документи на поштову адресу позивача, та отримав копію рішення лише 6 липня 2022 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 статті 354 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску

строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Ухвалою судді від 12 липня 2019 року відкрито провадження у даній справі, розгляд справи призначено у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, судовий розгляд призначено на 20 січня 2020 року.

20 січня 2020 року судове засідання відкладено на 9 червня 2020 року, про що позивач був повідомлений судовою повісткою, яку отримав 27 січня 2020 року (с.с.31).

Крім того, 9 червня 2020 року представник позивача - Вовчук І.С. подала до суду клопотання про розгляд справи у відсутність представника позивача (с.с. 34-35).

Отже, позивач був належним чином повідомленим про день та час розгляду справи.

Згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень заочне рішення суду оприлюднено у реєстрі 30 жовтня 2020 року.

Посилання позивача на введення воєнного стану на території України та відсутність доступу до Єдиного державного реєстру судових рішень, як на поважну обставину поновлення пропущеного процесуального строку на подачу апеляційної скарги, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки відповідно до ст. 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, в Україні воєнний стан введено із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Протягом 2020 року та 2021 року на території України воєнний стан не вводився і доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень був вільним.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення. Право на апеляційне оскарження судових рішень закріплено й в статті 129 Конституції України.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Остаточність рішення є досить болючим питанням в Україні. Поширеною ситуацією спочатку є проходження справою всіх 3-х (4-х) інстанцій, потім нового (повторного) розгляду справи або й перегляду справи за нововиявленими обставинами з подальшим новим колом розгляду справи за скаргами зацікавлених осіб. Вказане сприяє правовій невизначеності. В сучасних реаліях закінчення строків оскарження рішення ніяк не гарантує, що воно є остаточним. Це є порушенням принципу Res Judicata. Обов`язковість остаточності судового рішення, як основи принципу верховенства права, ЄСПЛ розглядав неодноразово. У справі «Христов проти України» суд визначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка передбачає, що принцип юридичної визначеності є одним з основоположних аспектів верховенства права, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами, їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії»).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьєв проти України від 21 грудня 2010 року).

З матеріалів справи вбачається, що Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, будучи обізнаним про судовий розгляд, не виявило своєї зацікавленості у результатах розгляду справи за його позовною заявою, а подало апеляційну скаргу на заочне рішення суду після спливу більше, ніж одного року з дня складення повного тексту судового рішення, будь-яких обставин непереборної сили, що завадило подати апеляційну скаргу у строки, визначені ЦПК України, позивачем не зазначено.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів відмовляє у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на заочне рішення Подільського районного суду міста Києва 9 червня 2020 року.

Керуючись ч. 2 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на заочне рішення Подільського районного суду міста Києва 9 червня 2020 року у цивільній справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення суми переплати пенсії.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк