У Х В А Л А

22 червня 2022 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

за участю секретаря судового засідання - Савіцької Д. А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з вказаною позовною заявою.

Ухвалою суду від 29 січня 2020 року суддею ОСОБА_3 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 08 квітня 2021 року № 798/0/15-21 ОСОБА_3 звільнено з посади судді Подільського районного суду міста Києва у зв`язку із поданням заяви про відставку.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.04.2021 матеріали вказаної справи передані на розгляд судді Головчаку М.М.

Ухвалоб суду від 26 квітня 2021 року вказану справу прийнято до провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

16 вересня 2021 року представником відповідача ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні подано клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, оскільки без її проведення не можливо встановити чи належить підпис та текст на договорі позики відповідачу ОСОБА_2 .

У судове засідання сторони не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Представник позивача ОСОБА_5 подав до суду заяву про розгляд справи без їх участі.

Представник відповідача ОСОБА_4 подав на електронну пошту суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його неможливістю прибути в судове засідання через мобілізацію на військову службу.

Суд, перевіривши матеріали справи, дослідивши доводи клопотання, приходить до наступних висновків.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює "право на суд", право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява N 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України , і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відповідно до §23 рішення ЄСП/1 від 06 вересня 2007 року, заява №3572/03 у справі Цихановський проти України національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись віддій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS.A. V. SPAIN, №11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

З матеріалів цивільної справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом 24 грудня 2019 року.

Судові засіданні в даній справі неодноразово відкладалися, в тому числі за клопотання сторони відповідача.

Окрім того, у клопотанні представника відповідача адвоката Любарця А.Ю. не надано доказів поважності відсутності відповідача ОСОБА_2 .

У частині 2 статті 196 ЦПК України передбачено, що підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Беручи до уваги строк, протягом якого дана справа перебуває в провадженні суду; підстави для відкладення розгляду справи, передбачені ч. 2 ст. 223 ЦПК України, яка передбачає можливість відкладення судового розгляду лише у разі першої неявки учасника справи в судове засідання, а повторна неявка незалежно від причини є підставою для проведення судового засідання у відсутності учасника судового розгляду відповідно до приписів ч. 3 ст. 223 ЦПК України; дії відповідача та його представника, які, на переконання суду, направлені на безпідставне затягування справи; суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання та вирішити заявлене клопотання про проведення експертизи у відсутності відповідача та його представника.

У відповідності до вимог п. 8 ч. 1 ст. 197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Предметом судового розгляду у цій справі є стягнення коштів.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, а сторонами не надано відповідні висновки експертів із цих саме питань, суд призначає експертизу у справі.

За умовами ч.4 ст.103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Разом з тим, відповідно до частини 3 статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

При цьому, заявляючи клопотання про призначення саме судової експертизи представник відповідача іншого висновку спеціаліста чи експерта з цього приводу, який вказував би на інші обставини чи давав приводи сумніватись у обставинах, які просить підтвердити за допомогою судової експертизи, представник не надає.

З аналізу змісту вказаних вимог процесуального закону, який регламентує можливість призначення експертизи, у взаємозв`язку із наведеними позивачем підставами вбачається, що на даний час призначення експертизи є недоцільним, а наведені підстави жодним чином не вказують на обов`язковість її призначення саме судом, а має наслідком затягування розгляду справи.

При цьому, доказів відсутності можливості проведення вказаної експертизи самостійно або ухилення від її проведення учасником по справі суду не надано.

Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відтак, не підлягає задоволенню клопотання сторони відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи справі, а існуючі докази будуть прийняті судом до уваги під час розгляду справи по суті.

Відповідно до статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Заявлені учасниками справи клопотання судом вирішені.

Суд вважає, що перешкоди для призначення справи до розгляду по суті відсутні.

Перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку, що підготовче судове засідання підлягає закриттю із призначенням справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст. 104-113, 196, 198, 200, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача адвоката Любарця Андрія Юрійовича про призначення судової почеркознавчої експертизи - залишити без задоволення.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Призначити справу до розгляду по суті на 11 год. 30 хв. 05 вересня 2022 року в приміщенні Подільського районного суду міста Києва за адресою: місто Київ, вулиця Хорива, 21.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення й оскарженню не підлягає.

СуддяМ. М. Головчак