Справа № 304/1885/22 Провадження № 2/304/336/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2022 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання - Ковач М.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 304/1885/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 17 жовтня 2015 року з відповідачем зареєстрував шлюб у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, актовий запис № 324. Від даного шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася донька ОСОБА_3 . Однак з середини 2020 року сімейне життя між ними почало поступово погіршуватися, а саме постійно виникали сварки, розлад у стосунках, непорозуміння одне з одним. Відповідач перестала ночувати вдома та невідомо де знаходилася. Також вона не приймала участі у житті їх доньки, не піклувалася про неї та взагалі не цікавилася життям дитини. Протягом останнього року донька проживає разом з ним та перебуває на його повному утриманні, тоді як дружина проживає окремо від них. Вважає, що надання строку на примирення не виправить стан їх шлюбних відносин, оскільки наведені ним обставини продовжуються протягом тривалого часу, а спроби примирення між ними, які були в минулому, не принесли жодних результатів. Оскільки їх шлюб виявився невдалим, спільне проживання і збереження сім`ї є неможливим та суперечить його інтересам, спору щодо проживання дитини та майнового спору між ним немає, тому просить позов задовольнити.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Бухтояров Р.О. не з`явилися, однак останній подав до суду клопотання про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі, після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_2 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що 17 жовтня 2015 року у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 324 (а. с. 5). Від даного шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася донька ОСОБА_3 (а. с. 7).

Крім цього встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося через постійні сварки, розлад у стосунках, відсутність взаємопорозуміння. Питання розірвання шлюбу сторонами обдумане, відповідач позовні вимоги визнала, тому строк для примирення подружжю не надавався.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ українські суди повинні застосовувати Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ст. 5 «Рівноправність подружжя» Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них та інтересам їх дітей, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

За таких обставин, враховуючи, що відповідач у зв`язку з реєстрацією шлюбу із ОСОБА_1 змінила своє прізвище, тому після розірвання шлюбу згідно ст. 113 СК України має право надалі іменуватися цим прізвищем.

Судові витрати підлягають стягненню з відповідача, що відповідає положенням ст. 141 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. 51 Конституції України, ст. 24, 105, 110, 112 СК України, ст. 12, 13, 76-83, 141, 258-259, 264, 265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ), зареєстрований у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області 17 жовтня 2015 року, актовий запис № 324 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_2 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.