Провадження № 2/752/8023/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Машкевич К.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернулася до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до відповідача в якому просить розірвати шлюб між сторонами.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч.2 ст.28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Звертаючись до суду, позивач зазначає адресу позивача ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 та відповідача ОСОБА_2 , за адресою АДРЕСА_2 .

З відомостей в ІТС Реєстру територіальної громади м. Києва місце реєстрації позивача ОСОБА_1 не знайдено.

Разом з тим, відповідно до копії паспорта позивача, який міститься в матеріалах справи позивач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

З відомостей в ІТС Реєстру територіальної громади м. Києва місце реєстрації відповідача ОСОБА_2 не знайдено.

Відповідно до копії паспорта відповідача, який міститься в матеріалах справи ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (ст. 125 Конституції України).

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, суд як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких правил підсудності, встановлених ЦПК.

Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України дозволили позивачу обирати підсудність в Голосіївському районі м. Києва з урахуванням спору, який виник у сторін, суд не вбачає.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 9 ст. 187 ЦПК України встановлено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним направити за підсудністю матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до Обухівського районного суду Київської області (Київська обл., м. Обухів, вул. Київська, 20).

Керуючись ст.ст. 27, 28, 32, 32, 187 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати на розгляд за підсудністю до Обухівського районного суду Київської області (Київська обл., м. Обухів, вул. Київська, 20).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя