У Х В А Л А

21 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 210/6985/21

провадження № 61-12163ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Усика Г. І., Яремка В. В.,

розглянув касаційну скаргу Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 липня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про виключення з обліку заборгованості попередніх власників квартири,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» (далі - КП ТМ «Криворіжтепломережа»), просила суд зобов`язати КП ТМ «Криворіжтепломережа» виключити з обліку за особовим рахунком № НОМЕР_1 , власниці квартири ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованість попереднього власника квартири за період до 19 березня 2021 року, вирішити питання про розподіл судових витрат.

В обґрунтування позову позивачка зазначила, що 19 березня 2021 року вона стала власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Договором купівлі-продажу квартири від 19 березня 2021 року не передбачено перехід зобов`язань за спожиті житлово-комунальні послуги від продавця до покупця квартири. Відповідно до Єдиної міської автоматизованої системи комунальних розрахунків «НОВА-КОМ» позивачка дізналась про заборгованість за особовим рахунком № НОМЕР_1 у КП ТМ «Криворіжтепломережа». ОСОБА_1 як власник квартири вчасно сплачує кошти за спожиті житлово-комунальні послуги та вважає, що не має заборгованості перед надавачем послуг, та існуюча інформація згідно з Єдиною міською автоматизованою системою комунальних розрахунків «НОВА-КОМ» про заборгованість, створює незручності для позивача.

Отже, у особовому рахунку квартири, що належить позивачці, відображена заборгованість попередніх власників.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 липня 2022 року позов задоволено.

Зобов`язано КП ТМ «Криворіжтепломережа» виключити з обліку за особовим рахунком № НОМЕР_1 , власниці квартири ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованість попереднього власника квартири за період до 19 березня 2021 року.

Стягнено з КП ТМ «Криворіжтепломережа» судові витрати на користь держави у розмірі 908,00 грн.

Стягнено з КП ТМ «Криворіжтепломережа» на користь ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу у розмірі 11 000,00 грн.

Суд першої інстанції встановив, що на особовому рахунку квартири, що належить позивачці на праві власності відображена заборгованість попередніх власників, та дійшов висновку, що законом не передбачено обов`язку нового власника квартири сплачувати борги попередніх власників (наймачів) квартири за отримані ними раніше житлово-комунальні послуги, якщо це не обговорено під час купівлі житла новим власником, що узгоджується із практикою Верховного Суду, яка викладена у постановах Верховного Суду від 01 вересня 2020 року у справі № 686/6276/19, провадження № 61-3604св20, від 15 жовтня 2020 року у справі № 522/19127/18, провадження № 61-20547св19.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року апеляційну скаргу КП ТМ «Криворіжтепломережа» задоволено частково.

Рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 липня 2022 року змінено в частині розміру витрат на правничу допомогу, стягнутих з КП ТМ «Криворіжтепломережа» на користь ОСОБА_1 , зменшивши цей розмір з 11 000,00 грн до 5 000,00 грн.

В іншій частині рішення суду залишено без змін.

У грудні 2022 року КП ТМ «Криворіжтепломережа» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Запоріжжя від 13 червня 2022 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 16 листопада 2022 року.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення у справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову у цій справі є вимога немайнового характеру про виключення з обліку заборгованості попередніх власників квартири.

Зазначена справа є незначної складності та не належить до винятків із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України, і не є справою, яка підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження, виключний перелік яких передбачений частиною четвертою статті 274 ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Касаційна скарга містить посилання заявника на підставу, передбачену підпунктом «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню, а саме справа становить значний суспільний інтерес і має виняткове значення для учасника справи.

Вжите законодавцем словосполучення «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.

Касаційна скарга не містить обґрунтованих аргументів, які б свідчили про значний суспільний інтерес саме до цієї конкретної справи й вказували на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Стосовно «виняткового значення» справи для учасника справи, то в даному випадку оцінка судом такої «винятковості» може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником. Відтак, особа, яка подає касаційну скаргу має обґрунтувати наявність відповідних обставин у касаційній скарзі.

Отже, посилання заявника на підпункт «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України є необґрунтованими, оскільки предмет спору не містить обґрунтованих фактичних передумов для віднесення справи до категорії винятково значимих.

Верховний Суд дослідив та взяв до уваги: предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, які б свідчили про необхідність перегляду судового рішення у цій справі у касаційному порядку.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України, є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають статті 129 Конституції України, згідно з якою, основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Наведене повністю узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини згідно з якою умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції), «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії).

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки оскаржувані КП ТМ «Криворіжтепломережа» рішення судів попередніх інстанцій ухвалені у малозначній справі, то у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Керуючись статтями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 липня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про виключення з обліку заборгованості попередніх власників квартири відмовити.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. С. Олійник

Г. І. Усик

В. В. Яремко