ПОСТАНОВА

Іменем України

14 грудня 2022 року м. Кропивницький

справа № 398/3425/19

провадження № 22-ц/4809/11/22

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Голованя А.М. (головуючий, суддя-доповідач), Карпенка О.Л., Мурашка С.І.,

за участю секретаря судового засідання Завітневич О.І.,

учасники справи:

позивач Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області,

відповідач ОСОБА_1 ,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Управління приватизації, оренди майна та землі Олександрійської міської ради Кіровоградської області та Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області,

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2020 року у складі судді Українського В.В.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2019 року Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області, інтереси якого представляє керівник апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Бєлова Алла Сергіївна, звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди.

В обґрунтування позову зазначено, що 24 липня 2019 року відповідач прибув до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області для участі в судовому засіданні в якості позивача та приніс із собою розчин брильянтовий зелений (зеленка) об`ємом 0,5 літри, яким в коридорі другого поверху приміщення суду під час очікування судового засідання облив відповідача у цій же справі ОСОБА_2 . Внаслідок дій відповідача, крім заподіяної шкоди здоров`ю ОСОБА_2 було пошкоджено майно суду та згідно акту від 24.07.2019 зіпсовано: лінолеум в коридорі площею 22,76 м2; лінолеум в приймальні судді площею 20,7 м2; плінтус довжиною 22,32 м, шпалери в приймальні судді площею 52 м2; пластикові панелі в коридорі площею 72, 6 м2; фарбовані стіни площею 32,4 м2; фарбове покриття радіаторів опалення в коридорі (1 радіатор на 5 секцій, 1 радіатор на 6 секцій) площею 2,46 м2; дверне полотно кабінету судді 1,6 м2; крісло театральне 1 шт.; стілець ІЗО А2 сірий 1 шт.

Обставини псування майна суду внаслідок дій ОСОБА_1 підтверджуються актом про псування майна суду від 24.07.2019, актом оцінки збитків, завданих майну Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29.07.2019.

В результаті неправомірних дій відповідача Олександрійському міськрайонному суду Кіровоградської області спричинено майнову шкоду на загальну суму 61167 гривень, яка в добровільному порядку ОСОБА_1 не відшкодована.

Посилаючись на зазначені обставини позивач просив стягнути з відповідача у відшкодування шкоди заподіяних збитків - 61167, 00 грн. та судові витрати по справі.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2020 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області в рахунок відшкодування заподіяних збитків грошові кошти в розмірі 61167 гривень та судовий збір в розмірі 1921 гривню.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 подав на нього апеляційну скаргу, оскільки вважає, що воно винесене з порушенням норм матеріального та

процесуального права є безпідставним та підлягає скасуванню в апеляційному порядку.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що про місце судового засідання 29.07.2020 він належним чином повідомлений не був, оскільки листом № 398/3425/19/17566/20р головуючий суддя Український В.В. повідомив його, що розгляд справи відбудеться 29.07.2020 о 15 год. 30 хв., але не вказав місце, де відбудеться судове засідання.

Раніше по цій справі суддя Український В.В. постановив ухвалу, що розгляд справи № 398/3425/19 відбудеться в режимі відеоконференції з Олександрійським міськрайсудом задовольнивши таким чином його клопотання. З`явившись 29.07.2020 о 15 год. 30 хв. до Олександрійського міськрайонного суду, йому повідомили, що у зв`язку з карантином та хворобою на ковід-19 судді Коліуш, розгляду справи не буде. Відповідач вважає, що таким чином суддя Український В.В. позбавив його можливості прийняти участь в судовому засіданні, що призвело до винесення незаконного рішення.

Додатковою підставою для скасування судового рішення на погляд ОСОБА_1 є те, що для розрахунку шкоди складено односторонній акт від 24.07.2019, який ним не підписаний. Вважає за даним фактом суд мав призначити відповідну експертизу.

Також, на думку відповідача, суддя-доповідач Український В.В. упереджено розглянув справу, так як знаходиться в залежності від позивача - ДСА, як голова Знам`янського міськрайсуду.

Просив скасувати рішення суду першої інстанції та передати справу на розгляд до суду першої інстанції, встановивши підсудність справи за судом, який не знаходиться під керівництвом ДСА України в Кіровоградській області.

Узагальнені доводи і заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача заперечила проти апеляційної скарги, вважає її безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, натомість рішення суду законне обґрунтоване та таке, що повністю відповідає чинному законодавству.

Зазначила, що посилання в апеляційній скарзі на залежність судді-доповідача Українського В.В. від Територіального управління ДСА України в Кіровоградській області не відповідає нормам чинного законодавства, оскільки здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання та гарантується Конституцією України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII.

Звертає увагу, що Головою Державної судової адміністрації України 25 вересня 2015 року затверджено Положення про територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області, відповідно до п. 3 якого основним завданням ТУ ДСА України в Кіровоградській області є організаційне забезпечення діяльності місцевих судів Кіровоградської області та фінансове забезпечення місцевих загальних судів Кіровоградської області з метою створення належних умов для діяльності судів, суддів цих судів та забезпечення роботи органів суддівського самоврядування.

Доводи відповідача щодо проведення оцінки збитків, завданих Олександрійському міськрайонному суду Кіровоградської області внаслідок дій відповідача ОСОБА_1 , представник позивача вважає безпідставними, оскільки наказом керівника апарату цього ж суду від 26.07.2019 №101-аг створена комісія, до складу якої, окрім працівників апарату суду, залучено інженера з технічного нагляду управління освіти та спорту Олександрійської міської ради ОСОБА_3 , яка наділена повноваженнями відповідно до своєї посадової інструкції, крім інших, на керування будівництвом та ремонтом відповідно до будівельних норм і правил. До того ж, розрахунок вартості ремонтних робіт (відшкодування збитків), що здійснювався в 2019 році, що є додатком до акту оцінки збитків, завданих майну Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29.07.2019, проведено за допомогою програмного комплексу АВК-5 (ліцензії №02/294-102018, №02/294-2/062020, №02/294-1-052019).

Судом першої інстанції встановлено такі обставини

ОСОБА_1 24 липня 2019 року прибув до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області для участі в судовому засіданні в якості позивача в справі № 398/3765/17, провадження 2/398/81/19 та приніс із собою розчин брильянтовий зелений (зеленка) об`ємом 0,5 літри, яким в коридорі другого поверху приміщення суду під час очікування судового засідання облив відповідача у цій же справі ОСОБА_2 . Внаслідок неправомірних дій відповідача було також пошкоджено майно суду та зіпсовано: лінолеум в коридорі площею 22,76 м2; лінолеум в приймальні судді площею 20,7 м2; плінтус довжиною 22,32 м, шпалери в приймальні судді площею 52 м2; пластикові панелі в коридорі площею 72, 6 м2; фарбовані стіни площею 32,4 м2; фарбове покриття радіаторів опалення в коридорі (1 радіатор на 5 секцій, 1 радіатор на 6 секцій) площею 2,46 м2; дверне полотно кабінету судді 1,6 м2; крісло театральне 1 шт.; стілець ІЗО А2 сірий 1 шт., відповідно до акту оцінки збитків від 29 липня 2019 року, складеного комісією з оцінки збитків з числа працівників суду. Відповідно до вказаного акту та розрахунку вартість спричинених збитків склала 61167 гривень.

Із матеріалів кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_2 звернувся до поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_1 , який 24.07.2020 близько 12.00 години облив його зеленкою в адміністративній будівлі Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградській області, чим спричинив тілесні ушкодження у вигляді опіків очей. Для долучення до матеріалів кримінального провадження керівник апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Бєлова А.С. добровільно надала скляну банку ємністю 0,5 літрів із залишками зеленки з наліпкою наступного змісту: «Лекарство от клептомании (зеленка на святой воде)». Протоколом огляду місця події від 25.07.2019 встановлено пошкодження майна суду на другому поверсі зеленкою. Також, висновком експерта № 134 від 04.06.2020 підтверджені тілесні ушкодження ОСОБА_2 у вигляді хімічного опіку обох очей.

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

Згідно ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги з огляду на наступне.

В судове засідання особи, що беруть участь у справі, які були належним чином повідомленими про час, дату та місце розгляду справи, не з`явилися.

Відповідач ОСОБА_1 подав до апеляційного суду письмову заяву (отриману судом 08.12.2022) з клопотанням про направлення йому копії проведеної у справі судової будівельно-технічної експертизи та оголошення перерви на іншу дату, мотивувавши її тим, що йому потрібен певний час для ознайомлення з вказаним експертним висновком.

Зазначене клопотання в частині направлення копії експертного висновку відповідачу було задоволено.

Втім, як убачається із поштового повідомлення, про час, дату та місце розгляду справи відповідач був повідомлений завчасно, а саме 19 листопада 2022 року і у нього було достатньо часу ознайомитися з матеріалами експертизи в приміщенні апеляційного суду чи завчасно заявити клопотання про направлення копії експертизи поштою по місцю його проживання.

За таких обставин причини неявки ОСОБА_1 в судове засідання не можуть вважатися поважними, а відтак його заява про оголошення перерви у справі задоволенню не підлягає.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду

Відповідно до положень ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Таким вимогам закону оскаржуване рішення відповідає в повній мірі.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі статтею 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, в тому числі, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Частинами першою-третьою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина перша та друга статті 1166 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Умовами для покладення на особу обов`язку відшкодувати шкоду є: протиправна поведінка (дія або бездіяльність) особи; шкода як наслідок такої протиправної поведінки; причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою; вина особи, яка заподіяла шкоду.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 25 лютого 2019 року у справі №466/4051/15-ц.

Відповідно до ч. 1 статті 151 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади у межах повноважень, установлених законом, здійснює Державна судова адміністрація України, яка є державним органом у системі правосуддя. Згідно ч. 1 ст. 154 вказаного Закону України територіальними органами Державної судової адміністрації України є територіальні управління Державної судової адміністрації України.

Відповідно до п.п. 3,4 Положення про територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області затвердженого Головою Державної судової адміністрації України 25 вересня 2015 року встановлено, що основним завданням ТУ ДСА України в Кіровоградській області є організаційне забезпечення діяльності місцевих судів Кіровоградської області та фінансове забезпечення місцевих загальних судів Кіровоградської області з метою створення належних умов для діяльності судів, суддів цих судів та забезпечення роботи органів суддівського самоврядування.

ТУ ДСА України в Кіровоградській області відповідно до покладеного на нього завдання зокрема: забезпечує належні умови діяльності місцевих судів Кіровоградської області в межах повноважень, визначених законом; здійснює функції розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності ТУ ДСА України в Кіровоградській області та місцевих загальних судів Кіровоградської області; організовує та фінансує будівництво і ремонт будинків та приміщень місцевих загальних судів Кіровоградської області, їх технічне оснащення та укладає відповідні договори згідно із законодавством; здійснює інші повноваження, визначені законодавством.

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області на підставі договору оренди нерухомого майна (будівель, споруд, приміщень) від 01 жовтня 2004 року №58 та додаткової угоди до нього №34 від 29 січня 2019 року, укладених між Управлінням приватизації, оренди майна та землі Олександрійської міської ради та територіальним управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області, розміщується в нежитловому приміщення колишнього дитячого садка №4, що розташований за адресою: 28000, м. Олександрія, вул. Г. Сокальського, 76, та знаходиться на балансовому обліку управління освіти, молоді та спорту Олександрійської міської ради Кіровоградської області.

З матеріалів справи вбачається і встановлено судом, що внаслідок неправомірних дій ОСОБА_1 , позивачу заподіяна майнова шкода, яка полягає у пошкодженні майна суду на загальну суму 61167,00 грн.

На підтвердження факту завдання майнової шкоди, позивачем надано акт про псування майна суду від 24.07.2019 (а.с. 16, том 1).

Згідно наказу керівника апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області А.С. Бєлової №101-аг від 26.07.2019 у зв`язку із псуванням майна Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області громадянином ОСОБА_1 , з метою подальшого забезпечення відшкодування завданих збитків та усунення їх наслідків в установленому законом порядку, створена комісія для належного проведення оцінки збитків, завданих майну суду (а.с.18).

За результатами роботи комісії з оцінки спричинених збитків за допомогою програмного комплексу «АВК-5 (3.3.3.1) укр.» (ліцензії №02/294-102018, №02/294-2/062020, №02/294-1-052019 визначено, що загальний розмір збитків, які завдані Олександрійському міськрайонному суду Кіровоградської області станом на 29.07.2019 становить 61167 грн 00 коп (а.с.19-20, том 1).

Із матеріалів кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_2 звернувся до поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_1 , який 24.07.2020 близько 12.00 години облив його зеленкою в адміністративній будівлі Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградській області, чим спричинив тілесні ушкодження у вигляді опіків очей.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.07.2019 за заявою ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_1 внесено відомості по кримінальному провадженню за №0001747 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Протоколом огляду місця події від 25.07.2019 встановлено пошкодження майна суду на другому поверсі зеленкою.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За приписами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Колегія суддів зауважує, що згідно частини 1-4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини 1-2 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів, які б спростовували факт пошкодження ним майна Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області.

З огляду на вказане, суд першої інстанції правильно визнав надані позивачем документи належними та допустимими доказами в справі.

У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з статтею 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом першої інстанції на підставі актів від 24.07.2019 і 29.07.2019 та протоколу огляду місця події від 25.07.2019 встановлено факт псування майна суду в результаті неправомірних дій відповідача та відсутності доказів того, що спричинена шкода завдана не з вини ОСОБА_1 , а тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для відшкодування позивачу матеріальної шкоди, завданої в результаті такого пошкодження майна.

Відповідно до частини 1 статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

При перевірці й оцінці експертного висновку суд з`ясовує достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

Згідно частини 2 статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Обґрунтовуючи наявність шкоди та її розмір, позивач посилалась на акт про псування майна суду від 24.07.2019, актом оцінки збитків, завданих майну Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29.07.2019.

В апеляційній скарзі відповідач ОСОБА_1 зазначив, що він не погоджується з розміром завданих збитків, оскільки він має встановлюватися відповідним експертним дослідженням, а не односторонніми доказами, наданими позивачем.

У зв`язку з цим, для визначення розміру майнового відшкодування, ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 30.03.2021, за клопотанням позивача, у справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза, виконання якої було доручено Київському НДІ судових експертиз Кропивницького відділення.

За результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 07.09.2022 № 1369/1370/21-27/3528/3529/22-27 розмір матеріальної шкоди, завданої приміщенню Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області, розташованого в будівлі по вул. Г. Сокальського, 76, м. Олександрія та речам кріслу, стільцю, унаслідок розлиття розчину брильянтового, яке мало місце 24 липня 2019 року, на дату складення експертизи становить: 52905,90 грн. Вартість станом на дату проведення експертизи відновлювального ремонту в приміщенні приймальні судді № 21 та коридору, що розміщенні на другому поверсі будівлі Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області складає 86 700,00 грн.

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини завдавача шкоди.

Встановивши факт пошкодження майна позивача, причину та розмір завданої шкоди, який підтверджений актом про оцінку матеріального збитку та висновком експерта, що позивач довів завдану його майну шкоду та її розмір, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, суд прийшов до обґрунтованого висновку про те, що завдані позивачу збитки підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача, з підстав, передбачених статтею 1166 ЦК України.

Вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає, що підстав для скасування рішення суду в частині стягнення матеріальної шкоди немає.

Доводи ОСОБА_1 про те, що він належним чином не був повідомлений про місце розгляду справи не заслуговують на увагу, оскільки не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи.

Щодо аргументів апеляційної скарги про упередженість судді-доповідача Українського В.В. апеляційний суд зазначає наступне.

Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 2 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться» (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії» («De. Belgium»), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» та рішення у справі «Кастілло Альгар проти Іспанії», від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Зміст апеляційної скарги та наявні в справі матеріали не містять доказів упередженості суду.

Разом з тим, при вирішенні питання про розподіл судових витрат, судом першої інстанції в порушення норм процесуального права з відповідача стягнуто судовий збір.

Як передбачено п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп.

До відзиву на позовну заяву ОСОБА_1 додав копію довідки МСЕК № 626989, з якої вбачається, що він є інвалідом другої групи з 01.01.2018 безстроково, а відтак звільнений від сплати судового збору відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». (т.1. а.с. 74).

Відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Оскільки ОСОБА_1 звільнено від сплати судового збору, рішення суду першої інстанції в частині стягнення судового збору в розмірі 1921,00 грн. з ОСОБА_1 на користь ТУ Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області підлягає скасуванню, оскільки понесені позивачем судовий збір має компенсуватися за рахунок держави, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах, визначених статтею 141 ЦПК України.

На підтвердження надання послуг з проведення комплексної судової будівельно-технічної та товарознавчої експертизи та оплати їх вартості КВ Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮУ складено акти здачі-приймання висновку експерта № 1370/21-27/3529/22-27 та № 1370/21-27/3528/22-27 від 07.09.2022 на загальну суму 6864,40 грн.

Враховуючи, що на час проведення експертизи справа перебувала на розгляді в суді апеляційної інстанції, отримання експертного висновку відбулося за ініціативи позивача в межах судового процесу, за результатами якого позовні вимоги задоволено, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, в тому числі і витрати на проведення експертизи, покладаються на відповідача відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

Зважаючи на те, що витрати на проведення експертизи не є судовим збором, у даному випадку не може застосовуватися положення ЗУ «Про судовий збір» щодо звільнення сторони від сплати судових витрат, пов`язаних з проведенням експертизи.

Пільги щодо сплати вартості експертизи законодавством не передбачені.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника та їх відображення у судовому рішенні, питання вмотивованості висновків, апеляційний суд виходить з того, що у справі, що розглядається, сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин.

За таких обставин суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково, змінити рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2020 року, скасувавши його в частині розподілу судових витрат, ухвалити в цій частині нове рішення, яким витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви компенсувати ТУ Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області за рахунок держави.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2020 року в частині стягнення судового збору з ОСОБА_1 скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення, яким компенсувати Територіальному управлінню Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області понесений у зв`язку з поданням позовної заяви судовий збір у розмірі 1921,00 грн. за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

В іншій частині рішення суду залишити без мін.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області 6864,40 грн. в рахунок відшкодування витрат на проведення експертизи.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови у випадку, передбаченому ст.389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 21 грудня 2022 року.

Головуючий суддя А.М. Головань

Судді О.Л. Карпенко

С.І. Мурашко