Справа № 509/4567/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2022 року Овідіопольський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Жижка О.В.,

секретар Дімова І.А.,

розглянувши у смт. Овідіополь заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відвід судді Овідіопольського районного суду Одеської області Жижка О.В. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Овідіопольського районного суду Одеської області перебуває вказана вище цивільна справа.

03.08.2022 від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 надійшла заява про відвід головуючого судді Жижки О.В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, у зв`язку з тим, що 01.08.2022 він звернувся до суду з заявою про участь у судовому засіданні 04.07.2022 в режимі відеоконференції, в якій він просив суд провести відеоконференцію з особистого кабінету підсистеми «Електронрий суд» за його особистим обліковим записом. Ухвалою суду від 01.08.2022 йому було відмовлено, однією з підстав відмови було вказання того, що судові засідання у режимі відео конференції проводяться за допомогою сервісу «EASYCON» (vkz.court.gov.ua), що викликає великий сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, розцінюється як перешкоджання у доступі до правосуддя, оскільки можливим і законним є лише застосування підсистеми «Електронрий суд», а реалізація положень ч.3 ст. 212 ЦПК України в системі«EASYCON» є неможливою.

Відповідно до положень ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає підстав для виклику учасників.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву про відвід, суд приходить до висновку про задоволення заяви про відвід судді Жижка О.В., виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Право на справедливий суд закріплене в нормах міжнародного права, зокрема, у Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Наявність безсторонності визначається в тому числі і забезпеченням умов, за яких були б неможливі сумніви у неупередженості суду (рішення Європейського суду з прав людини у справі Білуха проти України від 09 листопада 2006 року), зокрема, має бути створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав і навіть потенційної можливості побоюватися, що суд не є безстороннім.

За таких обставин, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це може бути розцінено як порушення прав особи на справедливий суд.

При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини (справи «Пуллар проти Сполученого Королівства» і «Томанн проти Швейцарії», а також «Екедемі Трейдинг ЛТД та інші проти Греції» і «Дактарас проти Литви») наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, не задоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Звжаючи на обґрунтування відводу, у представника позивача завідомо склалася позиція та думка про необ`єктивність та упередженість судді, а отже завідомо майбутнє законне рішення у справі в будь-якому випадку стороною ставиться під сумнів.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що підставою для відмови у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 Клименко В.П. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду з цієї цивільної справи було те, що вказане клопотання надійшло до суду пізніше, ніж за п`ять днів до судового засідання, а вказання, що судові засідання у режимі відео конференції проводяться за допомогою сервісу «EASYCON» (vkz.court.gov.ua, яке є модулем «Електронного суду») було лише інформативним і не означало неможливість проведення відеоконференції з особистого кабінету підсистеми «Електронрий суд» за особистим обліковим записом, отже суд не може погодитися з доводами заяви про відвід представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , однак, щоб у сторони не виникало будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді при розгляді даної справи, вважає за необхідне задовольнити заяву про відвід головуючого.

Керуючись ст. ст. 33, 36, 39, 40, 260, 261 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відвід судді Овідіопольського районного суду Одеської області Жижка О.В. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, - задовольнити.

Відповідно до положень ст. 41 ЦПК України цивільну справу №509/4567/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,- передати до канцелярії Овідіопольського районного суду Одеської області для виконання вимог ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя Жижка О.В.