У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2022 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді - Букіної О.М.,

при секретарі - Скаженик Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 09.12.2019 у справі було відрито провадження та призначено до розгляду у підготовчому засіданні.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва яка занесена до протоколу судового засідання від 22.10.2020, до участі у справі в якості третьої особи було залучено ОСОБА_2 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22.10.2020 у справі було закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті у судовому засіданні.

Як вбачається з матеріалів справи, в судові засідання, призначені на 15.09.2022 о 11 год. 30 хв. та 11.10.2022 о 12 год. 00 хв., позивач та її представник не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідач та її представник у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомленні належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Третя особа та її представник у судове засідання не з`явилися, 11.10.2022 представником третьої особи ОСОБА_2 - адвокатом Шкабрієм М.П. було подано заяву про розгляд справи за відсутності третьої особи та її представника.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Встановлено, що в судове засідання, призначене на 15.09.2022 о 11 год. 30 хв. позивач не з`явилася, про час та місце проведення судового засідання повідомлена шляхом надсилання судової повістки за адресою зазначену в позові, проте конверт не був отриманий позиваче та повернувся до суду.

Також, в судове засідання, призначене на 11.10.2022 позивач повторно не з`явилася, про час та місце проведення судового засідання повідомлення шляхом надсилання судової повістки за адресою зазначену в позові, яку було отримано за довіреністю 19.09.2022, причини неявки у судове засідання не повідомила.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд також враховує розумні строки розгляду справи, та вказує на ту обставину, що позивач та його представник протягом двох років, під час якого справа перебуває у провадженні суду, будь-яких клопотань щодо розгляду даної справи до суду не подавали.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач, не з`являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживають своїми процесуальними правами.

При цьому, неявка позивача та/чи його представника перешкоджає розгляду справи по суті з огляду на наявність спірних правовідносин між сторонами, що пов`язано з необхідністю обґрунтування позову та надання пояснень позивачем, вирішення питання про допит свідків, що заявлені позивачем.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене вище та приймаючи до уваги, що позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання, неявка позивача чи його представника перешкоджає розгляду справи, а тому суд вважає за необхідне залишити позов ОСОБА_1 без розгляду, роз`яснивши при цьому про можливість, відповідно до ст. 257 ЦПК України, повторно звернутися до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 131, 257, 259-261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності, залишити без розгляду.

Суд роз`яснює право позивача на повторне звернення до суду з даним позовом на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Букіна О.М.