Провадження № 2-о/357/256/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Пустовій Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за заявою громадян Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа Солом`янський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В :

Заявники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 через свого представника - адвоката Дем`яненка М.В. звернулися до суду з заявою, у якій просять встановити факт, що громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 та громадянин Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_2 є, відповідно, матір`ю та батьком дитини ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Києві, про що 21.10.2022 року складено відповідний актовий запис № 2244.

Заява обґрунтована тим, що заявники є громадянами Федеративної Республіки Німеччина та перебувають у зареєстрованому шлюбі з 10.07.1986 року. В результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства 18.10.2022 року у подружжя народилася дитина, дівчинка ОСОБА_3 . Дитина була народжена сурогатною матір`ю - громадянкою України ОСОБА_4 . Проте правом Федеративної Республіки Німеччина, громадянами якої є подружжя, сурогатне материнство заборонене, і в якості матері відповідно до параграфу 1591 Цивільного кодексу ФНР визнається лише жінка, яка народила дитину (сурогатна матір). Таке порушення інтересів заявників може бути усунуто лише шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України за місцем народження дитини з винесенням відповідного судового рішення.

Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу 18.11.2022 року передано на розгляд судді Ярмолі О.Я.

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області своє ухвалою від 21.11.2022 року відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду. (а.с.69)

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області своє ухвалою від 21.11.2022 року залучив до участі у справі в якості заінтересованої особи - ОСОБА_4 (а.с.71-72).

08.12 2022 року від представника заявників адвоката Дем`яненко М.В. надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника та заявників, заявлені вимоги підтримують в повному обсязі.

19.12.2022 року від начальника відділу Солом`янського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) О.Бондар до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника та прохання ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства.

В судове засідання 20.12.2022 року учасники справи не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Оскільки розгляд справи відбувся за відсутності сторін, то відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 10.07.1986 року перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 21-22), реєстраційний номер 258/1986, виданий РАЦСом Зюд Ерфурт 09.08.2022 року та проживають за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства у Медичному центрі «АЙВІМЕД» ТОВ «Родинне джерело» в Україні у заявників народилася донька ОСОБА_3 .

Сурогатною матір`ю дитини стала ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

20.10.2022 року сурогатна мати дитини - ОСОБА_4 надала письмову згоду, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Франчук І.А., на те, щоб батьками народженої нею 18.10.2022 року дитини: дівчинки на ім`я ОСОБА_5 (медичний висновок №Н4Е3-29АР-А7ТТ-8НТН, виданий 18.10.2022 року Комунальним некомерційним підприємством «Київський міський пологовий будинок №5» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яка була зачата в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства, було записане подружжя: батько -громадянин Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_2 , мати - громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_6 . Громадянин Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_2 є генетичним батьком дитини (а.с. 26).

Встановлено, що 21.10.2022 року Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) був складений актовий запис про народження дитини № 2244 та видано свідоцтво про народження дитини ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 . (а.с. 29) Батьками дитини у свідоцтві про народження зазначені заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до статті 65 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлення та оскарження батьківства визначається особистим законом дитини на момент її народження.

Відповідно до частини 2 статті 123 СК України у разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям (чоловіком та жінкою) в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя.

Згідно п. 11 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 року №52/5, у разі народження дитини жінкою, якій в організм було перенесено ембріон людини, зачатий подружжям у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, державна реєстрація народження проводиться за заявою подружжя, яке дало згоду на таке перенесення. У цьому разі одночасно з документом, що підтверджує факт народження дитини цією жінкою, подається заява про її згоду на запис подружжя батьками дитини, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою, а також довідка про генетичну спорідненість батьків /матері чи батька/ з плодом. При цьому в графі "Для відміток" актового запису про народження робиться один з таких записів: "Матір`ю дитини, яка ідентифікована електронною системою охорони здоров`я за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)" або " ОСОБА_7 дитини згідно з медичним свідоцтвом про народження є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)", а також зазначаються найменування закладу (установи), що видав(ла) довідку, дата її видачі та номер, дані нотаріуса (прізвище та ініціали, нотаріальний округ чи державна нотаріальна контора), дата та за яким реєстровим номером засвідчено справжність підпису жінки на заяві про її згоду на запис подружжя батьками дитини.

Як вбачається з копії Повного витягу № 8 від 22.10.2022 року з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження в графі "Відомості про відмітки зроблені в актовому записі" зроблено відповідні записи, а саме: "Матір`ю дитини, яка ідентифікована електронною системою охорони здоров`я за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка ОСОБА_4 . Підпис на заяві ОСОБА_4 про згоду на запис подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 батьками дитини засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Франчук І.А. 20.10.2022 року та зареєстровано в реєстрі за № 2451. Довідка про генетичну спорідненість батьків з плодом № 456 від 28.09.2022 року видана ТОВ «Родинне джерело» міста Києва. (а.с.30-31)

Правом Федеративної Республіки Німеччина, громадянами якої є подружжя, сурогатне материнство заборонене, в якості матері відповідно до параграфу 1591 Цивільного кодексу ФРН визнається лише жінка, яка народила дитину (сурогатна матір).

Відмова органів ФРН у визнанні факту реєстрації заявників батьками дитини порушує їх права та права дитини, оскільки зі статусом батьків пов`язані всі їх права та обов`язки щодо дитини, зокрема матеріального забезпечення та піклування, які вони набули згідно законодавства України.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 2 ЦПК України одним із основних засад /принципів/ цивільного судочинства є верховенство права.

За змістом частин 1, 2, 4 статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. ст. 2, 3 Конвенції ООН про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27 лютого 1991 року, держави - учасниці поважають та забезпечують всі права, передбачені цією Конституцією, за кожною дитиною, яка перебуває в межах їх юрисдикції, без будь-якої дискримінації незалежно від раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного, етнічного або соціального походження, майнового стану, стану здоров`я і народження дитини, її батьків чи законних опікунів або яких-небудь інших обставин.

Верховний федеральний суд ФРН у справі XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, предметом розгляду у якій було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: «Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним в розумінні частини 1 параграфу 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності».

Відповідно до ч. 1 параграфу 108 («Визнання іноземних рішень») Закону ФРН «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності», за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном визнаються без особливого провадження (а.с. 31-32).

У рішеннях у справі «Меннессон проти Франції» скарга №65192/11 та у справі «Лабассе проти Франції» скарга №65941/11, Європейський суд з прав людини зазначив, що кожна країна має право заборонити сурогатне материнство на її території. Однак, Суд також визначив, що заборона сурогатного материнства не може впливати на дітей, народжених у такий спосіб за кордоном. У цьому контексті Суд висловив позицію, що країни, де сурогатне материнство заборонене, повинні визнати родинний зв`язок між дітьми, народженими від сурогатної матері за кордоном, та їхніми біологічними батьками, інакше буде мати місце порушення прав дітей на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.

Відповідно до ст.7 Конвенції про права дитини, дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування.

З урахуванням висновку, викладеного у рішенні Верховного федерального суду ФРН XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, таке порушення прав може бути усунуто шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України.

Дослідивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що є достатньо підстав вважати, що громадяни ФРН ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є відповідно матір`ю та батьком дитини ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Києві, а тому, суд приходить до висновку про обгрунтованість заяви та її задоволення.

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 268, 273, 315-319 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву громадян Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 та громадянин Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_2 є батьками дитини, дівчинки ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Києві /актовий запис про народження № 2244 від 21.10.2022 року.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У випадку подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду .

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Повний текст рішення суду виготовлено 23.12.2022 року.

Суддя О. Я. Ярмола