У Х В А Л А

Іменем України

21 грудня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Скрипки О.І.

при секретарі Моторенко К.О.,

розглянувши в судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України цивільну справу за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва знаходиться вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 20.10.2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Деснянським районним судом м. Києва 11.11.2022 року направлено запит до відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про надання відомостей щодо реєстрації та/або, якщо вибув, коли та з якої причини ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

09.12.2022 року на адресу суду з відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації надійшла інформація за №102/30/2105 від 09.12.2022 року про те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 01.11.1988 року по 05.02.2008 року, знятий з реєстраційного обліку по смерті.

З наданої інформації вбачається, що ОСОБА_1 помер та знятий з реєстраційного обліку 05.02.2008 року, тобто ще до пред`явлення позову, відтак, відповідно до частини четвертої статті 25 ЦК України його цивільна правоздатність припинилась у момент його смерті.

У судове засідання представник позивача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Як встановлено при розгляді справи, 19 жовтня 2021 року представник Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (місто Київ, площа Івана Франка, 5), звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про стягнення заборгованості в сумі 199678,86 грн.

Відповідно до вимог п. 7 ч.1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою, чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно із ст.25 ЦК здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізособи виникає в момент її народження. У випадках, установлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, установлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізособою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізособи припиняється в момент її смерті.

У ст.26 ЦК визначено, що всі фізособи є рівними в здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізособа має всі особисті немайнові права, установлені Конституцією та цим кодексом. Фізособа здатна мати всі майнові права, що встановлені цим кодексом, іншим законом. Фізособа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією, цим кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізособа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Згідно із ч.1 ст.42 ЦПК у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

У ст.46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фіз- та юрособи.

У ч.1 ст.47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізособи, які досягли повноліття, а також юрособи (ч.1 ст.47 чинного ЦПК).

Системний аналіз указаних норм права, а також положень чч.1, 2, 4 ст.25, ч.1 ст.26 ЦК та ч.2 ст.48 ЦПК дає підстави дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п.1 ч.1 ст.255 ЦПК).

Відповідно до ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Аналіз зазначених норм процесуального права, а також положень ч.ч.1, 2, 4 ст.25, ч.1 ст.26 ЦК та ч.2 ст.48 ЦПК дозволяє дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п.1 ч.1 ст.255 чинного ЦПК).

Норма ст.255 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених у пп.1-8 ч.1 ст.255 ЦПК, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, а й щодо національних судів («Diya 97 v. Ukraine», №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК суд своєю ухвалою закриває провадження, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження.

При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Аналогічний висновок викладений і у постанові Об`єднаної палати КЦС від 20.06.2019 у справі №185/998/16.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку, що провадження у даній справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч.1 ст. 255 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Провадження по цивільній справі за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя: