Справа №:755/7418/19
Провадження №: 2/755/6492/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" грудня 2022 р. року Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Ганжа Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу № 755/7418/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,-

установив:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа № 755/7418/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Сторони в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомлено.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24.05.2019 відкрите провадження у вказаній справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників судового розгляду в судове засідання (т. 1 а.с. 37, 38).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 29.01.2021 провадження у справі було зупинено до набрання законної сили судового рішення Подільського районного суду м. Києва у справі № 757/7201/20-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору недійсним (т. 2 а.с. 49-51).

Під час розгляду справи інтереси позивача ОСОБА_1 представляла адвокат Короленко О.М., згідно ордеру серії КС № 169723 від 09.04.2019 виданого на підставі договору про надання правової допомоги б/н від 09.04.2019 (т. 1 а.с. 13).

Відповідно пункту 9 Договору про надання правничої допомоги адвокатом від 09.04.2019, укладеного між позивачем та адвокатом Короленко О.М., термін дії договору - до 09 квітня 2021 року, крім випадків його дострокового припинення за згодою сторін, за ініціативою однієї сторони або внаслідок обставин непереборної сили (т. 1 а.с. 11, 11 зв.).

За відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 15.11.2021 провадження у справі № 757/7201/20-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору недійсним зупинене до залучення правонаступників після смерті ОСОБА_2 (т. 2 а.с. 58, 59).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03.11.2022 провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів поновлено, справу призначено до розгляду з викликом учасників справи у судове засідання на 23 листопада 2022 року о 11 год. 30 хв. та встановлено позивачу ОСОБА_1 строк терміном десять днів з дня отримання копії ухвали про поновлення провадження у справі для подання до суду заяв з процесуальних питань по суті спору з дотриманням вимог ст. 183 ЦПК України, зокрема, відповідних клопотань про витребування доказів, залучення до участі у справі правонаступників, приєднання доказів до матеріалів справи тощо (т. 2 а.с. 60).

У зв`язку з неявкою сторони позивача в судове засідання 23.11.2022, розгляд справи було призначено на 21.12.2022 о 11 год. 30 хв.

У судові засідання, які призначались на 23.11.2022 та 21.12.2022, позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи позивач завчасно був повідомлений належним чином за вказаною у позовній заяві адресою, про що свідчать повернуті без вручення рекомендовані поштові відправлення з довідками Укрпошти про відсутність адресата (т. 2 а.с. 68, 72).

Згідно частини шостої статті 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

За приписами частини 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Тойшлер проти Германії» від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Як зазначено вище, позивач повторно не з`явився в судове засідання, був належним чином повідомлений про розгляд справи. Матеріали справи не містять заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

За нормою частини 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно положень пункту 3 частини 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача в судове засідання суд приймає також до уваги наступне.

У постанові від 21.09.2020 року винесеній за результатами розгляду цивільної справи № 658/1141/18 Верховний Суд зазначив, що системний аналіз норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За вищевикладених обставин, враховуючи, що розгляд справи по суті розпочався, позивач повторно не з`явився в судове засідання, заява про розгляд справи без участі сторони позивача до суду не надходила, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Згідно частини 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 44, 128, 131, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 21.12.2022.

Суддя