печерський районний суд міста києва
Справа № 334/6965/21-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року

Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Хайнацького Є.С.,

при секретарі - Ковалівській В.В.,

за участю:

позивача: не з`явилась,

представника відповідача: не з`явився,

представника третьої особи: не з`явилась,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження уточнену позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Державного нотаріуса Третьої Запорізької державної нотаріальної контори Трипольської Катерини Костянтинівни, про визнання права власності на банківський вклад в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» (далі - відповідач, АТ КБ «Приватбанк»), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Державного нотаріуса Третьої Запорізької державної нотаріальної контори Трипольської Катерини Костянтинівни (далі - третя особа, Державний нотаріус Трипольська К.К.), у якому просить визнати за позивачем право власності на банківський вклад, з усіма відсотками на момент виплати, в розмірі 46 317,90 грн., що знаходиться в АТ КБ «Приватбанк», як спадкоємця після смерті бабусі ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 16.09.2021 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження у цивільній справі за вищевказаним позовом та призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 12.10.2021 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.11.2021 року прийнято до провадження вищевказану цивільну справу, вирішено здійснювати її розгляд в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 02.03.2022 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.03.2022 року відкладено підготовче засідання на 19.08.2022 року.

У зв`язку з перебуванням судді у відпустці судове засідання, призначене на 19.08.2022 року, знято з розгляду та призначено наступне судове засідання на 16.11.2022 року.

14.11.2022 року до суду надійшла уточнена позовна заява, у якій представник позивача просить визнати за позивачем: право власності на банківський вклад в АТ КБ «Приватбанк» на банківській картці за № НОМЕР_1 з усіма відсотками на момент виплати в розмірі 46 317,90 грн., та право власності на рахунок «Бонус плюс» за № НОМЕР_2 , що знаходиться в АТ КБ «Приватбанк», з усіма відсотками та компенсаціями на момент виплати, як спадкоємця після смерті бабусі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У підготовче засідання позивач та її представник не з`явились; про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином; представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи буз участі позивача та її представника.

У підготовче засідання представник відповідача не з`явився; про день, час, місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник третьої особи у підготовче засідання не з`явився; про день, час, місце розгляду справи повідомлений належним чином; подав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Дослідивши уточнену позовну заяву представника позивача та матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 року у справі № 487/10128/14-ц.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому, при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01.11.2021 року у справі № 405/3360/17.

З матеріалів справи вбачається, що в уточненій позовній заяві позивач просить визнати за нею: право власності на банківський вклад в АТ КБ «Приватбанк» на банківській картці за № НОМЕР_1 з усіма відсотками на момент виплати в розмірі 46 317,90 грн., та право власності на рахунок «Бонус плюс» за № НОМЕР_2 , що знаходиться в АТ КБ «Приватбанк», з усіма відсотками та компенсаціями на момент виплати, як спадкоємця після смерті бабусі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При цьому, обґрунтовуючи вказану заяву, представник позивача посилається на п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, у якому передбачено право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог.

Вивчивши первісну позовну заяву у даній справі, згідно з якою позивач просить визнати за нею право власності на банківський вклад, з усіма відсотками на момент виплати, в розмірі 46 317,90 грн., що знаходяться в АТ КБ «Приватбанк», як спадкоємця після смерті бабусі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , суд вважає, що позивач фактично змінила предмет позову, доповнивши позов додатковою вимогою, а також ідентифікувала банківський вклад (рахунок), не змінюючи підставу позову.

За таких обставин, посилання представника позивача на норми п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України є безпідставними.

Відтак, суд роз`яснює позивачу право подати до суду заяву про зміну предмету позову на підставі ч. 3 ст. 49 ЦПК України, враховуючи, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв про «уточнення» позовних вимог, а доповнення позову вимогою про визнання права власності на рахунок «Бонус плюс» за № НОМЕР_2 є зміною предмету позов, а не збільшенням розміру позовних вимог.

Крім того, згідно ч. 5 ст. 49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

За приписами п.п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Разом з тим, представником позивача не додано до уточненої позовної заяви докази направлення її копії відповідачу та третій особі.

З огляду на зазначені норми процесуального права та правові висновки Верховного Суду, враховуючи, що представник позивача подав «уточнену» позовну заяву, що не передбачено процесуальним законом; заяв про збільшення розміру позовних вимог або про зміну підстав позову з дотриманням правил вчинення відповідних процесуальних дій позивачем не подано; не долучено доказів направлення копії заяви іншим учасникам справи, у прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 49, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

У прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Середи Дмитра Миколайовича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Державного нотаріуса Третьої Запорізької державної нотаріальної контори Трипольської Катерини Костянтинівни, про визнання права власності на банківський вклад в порядку спадкування за законом - відмовити та повернути уточнену позовну заяву заявнику.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Є.С. Хайнацький