КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №752/4254/17 Головуючий у суді І інстанції: Чередніченко Н.П.
провадження №88-ц/824/30/2022 Головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
Ухвала

Іменем України

06 грудня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Головуючого судді: Сушко Л.П.,

суддів: Суханової Є.М., Сліпченка О.І.,

секретар судового засідання: Гайдаєнко В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду заяву ОСОБА_1 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року за нововиявленими обставинамиу цивільній справіза апеляційною скаргоюАкціонерного товариства "CGM Czech a.s." на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року у справі за позовом Акціонерного товариства "CGM Czech a.s." до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мінюкова - Кручина Тетяна Павлівна про визнання договору купівлі - продажу недійсним та повернення майна,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2017 року Акціонерне товариство «CGM Czech a. s.» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 та просило: визнати недійсним договір купівлі-продажу від 24 липня 2014 року, укладений між Акціонерним товариством «CGM Czech a. s.» в особі представника ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мінюковою-Кручиною Т. П., зареєстрований в реєстрі за № 571; скасувати рішення про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 ; повернути у власність Акціонерного товариства «CGM Czech a. s.» квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову зазначало, що у 2009 році Чеське підприємство Акціонерне товариство «Ставбі», яке в подальшому було перейменоване на АТ «CGM Czech a.s.» інвестувало кошти в будівництво квартири АДРЕСА_1 . Право власності на зазначену квартиру було зареєстровано за ним 20 березня 2013 року. Протягом 2014 року розпочата процедура його банкрутства, Крайовий суд м. Градлец Карлове Чеської Республіки своєю постановою призначив арбітражного керуючого ОСОБА_2, який мав право розпоряджатися його майном. ОСОБА_2 стало відомо про продаж спірної квартири від його імені ОСОБА_3 на підставі довіреності від 01 липня 2014 року, що підтверджується договором купівлі-продажу від 24 липня 2014 року.

Від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мінюкової-Кручини Т. П. було отримано копії документів, надані представником товариства (за довіреністю) під час укладення договору купівлі-продажу, відповідно до яких було встановлено, що від імені товариства діяв ОСОБА_3 на підставі довіреності від 01 липня 2014 року, «посвідченої написом легалізації пор. № 14200-050-0517 та №14200-050-0515 згідно з книгою посвідчень поштового відділення: Прага-411 від 01.07.2014 року».

Позивач вказує, що не уповноважував жодну особу для продажу квартири, директори, зазначені у довіреності як підписанти - заступник голови правління АТ «CGM Czech a.s.» ОСОБА_11 та голова правління АТ «CGM Czech a.s.» ОСОБА_12 ніколи не підписували довіреність від 01 липня 2014 року на ім`я пана ОСОБА_3 з повноваженнями на укладення договорів купівлі-продажу квартири, відтак вказана довіреність підроблена.

Також про підроблення довіреності свідчить те, що підпис уповноваженої особи пошти ОСОБА_6 також не справжній і штамп пошти не відповідає дійсному, що підтверджується офіційною відповіддю Пошта Праги на запит, що також є доказом того, що довіреність була підроблена. Отже спірна квартира вибула з власності позивача поза його волею, внаслідок підробки довіреності представника позивача.

Оскільки ОСОБА_3 при укладенні оспорюваного правочину діяв на підставі підробленої довіреності і не мав необхідних повноважень, договір купівлі-продажу квартири підлягає визнанню недійсним на підставі статті 203 ЦК України як такий, що був спрямований на незаконне заволодіння майном юридичної особи всупереч її волі, внаслідок злочинних дій представника.

Враховуючи наведене, АТ «CGM Czech a.s.» просило позов задовольнити.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року відмовлено у задоволенні позову Акціонерного товариства "CGM Czech a.s." до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мінюкова - Кручина Тетяна Павлівна про визнання договору купівлі - продажу недійсним та повернення майна.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року апеляційну скаргу Акціонерного товариства "CGM Czech a.s." задоволено частково. Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року скасовано і ухвалено нове рішення. Позов задоволено частково. Визнано недійсним договір купівлі-продажу від 24 липня 2014 року, укладений між Акціонерним товариством «CGM Czech a.s.» в особі представника ОСОБА_3, та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мінюкова - Кручина Тетяною Павлівною, зареєстровано в реєстрі №571.Скасовано рішення про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 . В іншій частині позовних вимог відмовлено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» судовий збір у розмірі 17444,78 гривень.

Постановою Верховного Суду від 29 січня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Постанову Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 20 жовтня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_7 залишено без задоволення. Постанову Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року залишено без змін.

03 серпня 2022 року засобами поштового зв`язку до Київського апеляційного суду подано ОСОБА_1 заяву про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року за нововиявленими обставинами.

Заяву мотивована тим, що 14 квітня 2020 року до Господарського суду м. Києва Керуючий іноземною процедурою банкрутства акціонерного товариства "СіДжіЕмЧек а.с." (CGM Czech a.s.) магістр ОСОБА_2 (ОСОБА_2 ) звернувся до господарського суду з заявою до Акціонерного товариства "CGM Czech a.s." про визнання іноземної процедури банкрутства та керуючого іноземною процедурою банкрутства в Україні

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2021 суд ухвалив: визнав в Україні іноземну процедуру банкрутства Акціонерного товариства "СіДжіЕмЧек а.с." (CGM Czech a.s.), зареєстроване місцезнаходження: Празький проспект (Prazska trida), 184/65, Куклени, Градец Кралове, Чеська республіка (Prazska trida 184/65, Kuklеny, Hradec Kralove, Cеska republika), ідентифікаційний номер: 49973215, яка є юридичною особою, яка створена та здійснює діяльність за законодавством Чеської Республіки (найменування іноземного суду, який відкрив провадження у справі про банкрутство: Крайовий суд у місті Градец Кралове). Визнати в Україні керуючого іноземною процедурою банкрутства Акціонерного товариства "СіДжіЕмЧек а.с." (CGM Czech a.s.) магістра ОСОБА_2 (ОСОБА_2) із зареєстрованим місцезнаходженням: У Прашне брани, 1078/1, 110 00 м. Прага 1, Чеська республіка (U Prasne branv 1078/1, 110 00 Praha 1, Cеska republika), ідентифікаційний номер: 71391509. Ввести мораторій на задоволення вимог кредиторів Акціонерного товариства "СіДжіЕмЧек а.с." (CGM Czech a.s.). Ввести процедуру розпорядження майном Акціонерного товариства "СіДжіЕм Чек а.с." (CGM Czech a.s.).

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 15 лютого 2021 року апеляційні скарги ОСОБА_10 і ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу господарського суду м. Києва від 25.11.2020 року у справі №910/5107/20 скасовано. Прийнято нове рішення, яким провадження у справі №910/5107/20 закрито. Справу №910/5107/20 повернуто до Господарського суду м. Києва.

Постановою Верховного Суду від 22 грудня 2021 року касаційну скаргу керуючого іноземною процедурою банкрутства Акціонерного товариства "СіДжіЕмЧек а.с." Магістра ОСОБА_2 - задоволено частково. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.02.2021 у справі №910/5107/20 - скасовано. Справу №910/5107/20 направлено на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 27 червня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 у справі №910/5107/20 залишено без змін.

Вказує, що лише з 27.06.2022 року повноваження в Україні визнано іноземну процедуру банкрутства "CGM Czech a.s." та керуючого іноземною процедурою банкрутства АТ "CGM Czech a.s." магістра ОСОБА_2 . До 27.06.2022 року повноваження магістра ОСОБА_2 існували та визнавались лише у межах іноземної процедури банкрутства в Чеській Республіці. Вважає, що зазначене унеможливлює використання в Україні виданих представниками позивача довіреностей, які представляли інтереси АТ "CGM Czech a.s." у даній справі.

Тому, заявник просить задовольнити заяву та залишити позовну заяву без розгляду, а також стягнути з позивача на його користь судові витрати.

28 вересня 2022 року на адресу Київського апеляційного суду надійшло заперечення від АТ "CGM Czech a.s.", у якому позивач просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року за нововиявленими обставинами. В обґрунтування заперечення вказує, що при зверненні до суду з позовом позивачем надано відповідні документи, які підтверджують право арбітражного керуючого магістра ОСОБА_2 діяти від імені АТ "CGM Czech a.s.". Також вважає, що обставина на яку посилається заявник не є нововиявленими обставинами, та не спростовують факти, покладені в основу судового рішення.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи поданої заяви, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є зокрема істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Для визначених пунктом 3 частини другої статті 423 ЦПК України нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частини четверта, п`ята статті 423 ЦПК України).

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими учасникам справи, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду за нововиявленими обставинами судового рішення.

Частина третя статті 429 ЦПК України визначає, що за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

Таким чином перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок (що є прерогативою судів апеляційної та касаційної інстанції), а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Згідно ч. 5 ст. 55 Договору між Україною та Чеською Республікою про правову допомогу в цивільних справах від 28.05.2001 року, який ратифікований 10.01.2002 року та набув чинності 18.11.2002 року на території Договірних Сторін визнають також без спеціального провадження рішення органів юстиції у цивільних справах, які не потребують за своїм характером виконання, якщо інше не передбачено Договором.

Згідно ч. 2 ст. 22 Договору між Україною та Чеською Республікою про правову допомогу в цивільних справах правоздатність і дієздатність (спроможність на основі власних юридичних дій набувати права та брати на себе обов'язки) юридичної особи визначається відповідно до законодавства Договірної Сторони, на території якої вона має місце перебування.

Вбачається з матеріалів справи, що при зверненні до суду з позов АТ "CGM Czech a.s." було надано копію Постанови Крайового Суду м. Градець Кралове від 15 жовтня 2014 року (а.с. 34-37 том 1), а також інформацію про неплатоспроможність АТ "CGM Czech a.s." та призначення ОСОБА_2 зазначена у Витязі з комерційного реєстру, що веде Крайовий Суд м. Градець-Кралове (а.с. 39-41 том 1).

У своїй заяві заявник посилається на постанову Північного апеляційного господарського суду від 27 червня 2022 року та на відсутність повноважень у представника позивача.

Разом з цим, постановою Верховного Суду від 08 листопада 2022 року у справі № 910/5107/20 у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Погребняка В.Я. - головуючого, Васьковського О.В., Картере В.І. касаційну скаргу ОСОБА_10 та касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2022 в частині залишення ухвали Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 без змін щодо ведення процедури розпорядження майном (пункт 4 резолютивної частини ухвали від 25.11.2020) - скасовано, у скасованій частині справу № 910/5107/20 направлено на новий апеляційний розгляд до Північного апеляційного господарського суду.

В іншій частині постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2022 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 у справі №910/5107/20 - залишено без змін.

Таким чином судове рішення, на яке посилався заявник як на підставу перегляду постанови Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року за нововиявленими обставинами не набрало законної сили.

Доводи заяви ОСОБА_1 про те, що до 27 червня 2022 року не було визнано іноземну процедуру банкрутства позивача та не було визнано керуючого іноземною процедурою банкрутства і його повноважень, а тому довіреності, на підставі яких діяли представники позивача, були підписані неуповноваженою особою, колегія суддів відхиляє, оскільки позивач надав разом з позовною заявою документи, які підтверджують факт процедури банкрутства АТ "CGM Czech a.s." та призначення магістра ОСОБА_2 арбітражним керуючим АТ "CGM Czech a.s.". А рішення на яке посилається заявник не набрало законної сили в частині щодо введення процедури розпорядження майном.

Доводи заявника про відсутність повноважень у ОСОБА_2 на подання позовної заяви, суд апеляційної інстанції не приймає до уваги, оскільки заявник фактично просить переоцінити докази щодо повноважень представника позивача, що не є нововиявленими обставинами в розумінні ст. 423 ЦПК України. Крім того між країнами Україна та Чехія наявний договір про правову допомогу в цивільних справах від 28.05.2001 року, який діяв на час подання позовної заяви та міг бути відомий заявнику.

Тому зазначена обставина не може бути визнана нововиявленою в розумінні п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, оскільки не спростовує фактів, покладених в основу судового рішення, і вона не могла вплинути на висновки суду.

Відповідно до пункту 1 частин третьої статті 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами суд постановляє ухвалу (частина четверта статті 429 ЦПК України).

Оскільки зазначені заявником обставини не є нововиявленими у розумінні статті 423 ЦПК України і не мають як істотного, так і будь-якого значення для вирішення цієї справи, то у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року за нововиявленими обставинами слід відмовити, а зазначене рішення залишити в силі.

На підставі вищевикладеного, та керуючись ст. ст. 423, 429 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року за нововиявленими обставинами.

Постанову Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року залишити в силі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст ухвали складено «08» грудня 2022 року.

Головуючий суддяЛ.П. Сушко
СуддіО.І. Сліпченко Є.М. Суханова