Справа № 752/6274/21
Провадження № 2/752/2075/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва,

у складі: головуючого - судді - Машкевич К.В.,

при секретарі - Гненик К.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю ««Міжнародна комерційна телерадіокомпанія» (ІСTV) про захист честі, гідності і ділової репутації та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про захист честі, гідності і ділової репутації та стягнення моральної шкоди.

Провадження у справі Голосіївським районним судом м. Києва було відкрито 15 березня 2021 року та справу призначено до розгляду.

07 вересня 2022 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті.

Справа неодноразово, а саме: 08 листопада 2022, 20 грудня 2022 року призначалася до розгляду, позивач належним чином та у встановлені нормами ЦПК України строки, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи.

Позивач в судове засідання не з`явився, про причини неявки до суду не повідомив.

Представник відповідача просив розглядати справу у його відсутність.

Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У судове засідання 08 листопада 2022 року, позивач не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки до суду не повідомив (а.с. 88).

У наступне судове засідання 20 грудня 2022 року позивач не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки до суду не повідомив (а.с., 92).

Отже, суд вичерпав наявні у нього можливості забезпечити явку позивача в судові засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до частини дев`ятої статті 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно з ч. 2 ст. 4 ЦПК України, яка відтворює конституційне положення про право на судовий захист, у випадках, передбачених законом, до суду можуть звертатися особи, які діють на захист прав, свобод та інтересів іншої особи або державних чи суспільних інтересів.

Статтею 210 ЦПК України встановлено, що суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження-не пізніше наступного для з дня закінчення такого строку.

За змістом ч. 4, 5 ст.223 ЦПК України та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України позовна заява залишається судом без розгляду за таких умов у сукупності: належного повідомлення позивача про час і місце проведення судового розгляду; позивач повторно не з`явився в судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом міститься також у статті 13 ЦК України.

Відповідно до ч.6 ст.13 ЦК України у разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.

Будучи ініціатором даного судового провадження, маючи інформацію про дату час та місце судового засідання, позивач в судові засідання не з`являється.

За правилами ч.3 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Окремо слід зазначити, що згідно ч. 2 ст.257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач, не з`являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживає своїми процесуальними правами, а тому суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 247, 257, 259, 260, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю ««Міжнародна комерційна телерадіокомпанія» (ІСTV) про захист честі, гідності і ділової репутації та стягнення моральної шкоди.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: