Справа № 204/4466/19
Провадження № 2-зз/204/5/22
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2022 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Мащук В.Ю.,

при секретарі Гринюк Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву ОСОБА_1 про скасування ухвали про накладення арешту,-

В С Т А Н О В И В:

До Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_1 про скасування ухвали про накладення арешту. Необхідність скасування заходів забезпечення позову обґрунтована тим, що розгляд цивільної справи закінчено.

В судове засідання сторони повторно не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, вивчивши подану заяву, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 25 січня 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи КП «Центр реєстрації та надання послуг» Нивотрудівської сільської ради Дніпропетровської області в особі державного реєстратора Ковальова Сергія Вадимовича, Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Каширнікова Світлана Олександрівна про скасування рішення про державну реєстрацію прав на майно задоволено частково. Визнано недійсним Акт приймання передачі нерухомого майна, серія та номер: без номеру від 12.04.2019 року, згідно якого Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛІБЕРЕКС» передало у приватну власність ОСОБА_1 спірну квартиру, номер запису про право власності: 31164226.Скасовано рішення про державну реєстрацію прав на майно та їх обтяжень державного реєстратора КП «Центр реєстрації та надання послуг» Нивотрудівської сільської ради Дніпропетровської області Ковальова Сергія Вадимовича 12.04.2019 року під час реєстрації акту прийому передачі майна за адресою: АДРЕСА_1 , яким було передано у приватну власність зазначене майно громадянину ОСОБА_1 . В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Додатковим рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 23 березня 2021 року вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 30 березня 2022 року рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 25 січня 2021 року залишено без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 «Про практику застосування судами цивільно процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року, роз`яснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

З аналізу наведених положень вбачається, що правовий інститут скасування заходів забезпечення позову передбачає зняття застосованих судом обмежень, покликаних забезпечити можливість виконання судового рішення, у випадку зміни ситуації в порівнянні з тією, що існувала при застосуванні таких обмежень, коли в результаті такої зміни потреба в застосованих обмеженнях припинила своє існування. В той же час помилковість, незаконність чи безпідставність з точки зору учасника процесу застосування заходів забезпечення позову не є такими обставинами в розумінні передбаченої процесуальним законом процедури скасування забезпечення позову, а лише можуть слугувати підставою для оскарження судового рішення до суду вищої інстанції, для чого чинним законом передбачена процедура апеляційного та касаційного оскарження судового рішення.

Відповідно до ч.4 ст.158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України.

Оскільки судом ухвалено рішення про часткове задоволення позову, яке набрало законної сили 30 березня 2022 року, заява про скасування заходів забезпечення позову не вмотивована, належних, достатніх і допустимих доказів на підтвердження підстав для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову заявником не наведено, натомість вжиті заходи забезпечення позову мають забезпечити можливість виконання рішення суду, відтак характеризуються строковістю дії в часі, межі якої встановлюються або вимогами закону, або ж безпосередньо рішенням суду про застосування таких заходів, наявність зміни обставин, що зумовлювали застосування заходів забезпечення позову заявником не наведено та не доведено, а тому, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.158, 258-260,353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування ухвали про накладення арешту зашити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя В.Ю. Мащук