Провадження № 2/756/5130/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2022 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

23.11.2022 судом був зроблений запит до Головного управління Державної міграційної служби в Донецькій області, з метою встановлення зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача.

08.12.2022 до канцелярії Оболонського районного суду м. Києва надійшла відповідь на запит.

Суддя, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, дійшов наступного висновку.

Однією із умов реалізації права особи на пред`явлення позовної заяви є дотримання вимог підсудності.

Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст.27 ЦПК), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Звертаючись до Оболонського районного суду м.Києва із даним позовом, позивач зазначає, що відповідач фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тому просить суд розглядати справу за місцем фактичного його проживання.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України суддею було зроблено запит до Головного управління Державної міграційної служби в Донецькій області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача у справі.

Як убачається з інформації Головного управління Державної міграційної служби в Донецькій області від 08.12.2022, за наявними обліками РТГ ІП «Реєстрація місця проживання» ЄІАС УМП ДМС України, відомості щодо факту реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відсутні. Додатково повідомлено, що станом на 29.10.2019 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Як убачається з позовної заяви у сторін від шлюбу народилась дитина, яка проживає з позивачем.

Відповідно до довідки від 18.04.2019 №3002-/37339 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, фактичне місце проживання/перебування позивача є: АДРЕСА_3 .

З огляду на те що ані позивач, ані відповідач не мають зареєстрованого місця проживання (перебування) та місця знаходження на території Оболонського району міста Києва, даний позов не підсудний Оболонському районному суду міста Києва.

Вирішуючи питання про передачу позову за підсудністю суд враховує, що при поданні позовної заяви позивач обрав підсудність справи за фактичним місцем проживання відповідача у м.Києві, відтак суд приходить до висновку, що позов слід передати на розгляд Дарницького районного суду м.Києва, оскільки зареєстрованим місцем проживання ( перебування) позивача у розумінні вказаних вище норм є АДРЕСА_3 .

Пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Ураховуючи недопустимість порушення правил щодо підсудності, з метою розгляду справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, тому суд приходить до висновку про необхідність направити за підсудністю матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до Дарницького районного суду м. Києва (02068, м. Київ, вул. О.Кошиця, 5-А).

Керуючись статтями 27, 28, 31, 32, 260, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, разом з доданими до неї документами, направити за підсудністю на розгляд до Дарницького районного суду м. Києва (02068, м. Київ, вул. О.Кошиця, 5-А).

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.М. Ткач