АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 грудня 2022 року

м. Чернівці

справа № 725/3476/22

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Одинак О. О., Половінкіної Н. Ю., Перепелюк І. Б.,

ознайомившись з заявою Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» про відстрочення сплати судового збору у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» про стягнення заборгованості із заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 28 листопада 2022 року апеляційну скаргу Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» (далі - ДП «Центр державного земельного кадастру») на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 17 жовтня 2022 року залишено без руху та надано апелянту п`ятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для подання до суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі та апеляційної скарги в новій редакції відповідно до правил частини 2 статті 356 ЦПК України.

5 грудня 2022 року до суду надійшла заява ДП «Центр державного земельного кадастру» про відстрочення сплати судового збору.

Апелянт посилається на те, що з 25 лютого 2022 року ДП «Центр державного земельного кадастру» видано наказ про встановлення простою на підприємстві. 29 березня 2022 року ДП «Центр державного земельного кадастру» видано наказ про зупинення дії трудових договорів деяких працівників»

Суд вважає, що така заява задоволенню не підлягає.

Згідно з частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року №3674-VI встановлено підстави для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення сплати судового збору повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" (заява № 28249/95) зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (пункт 60).

Таким чином, відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Такий правовий висновок Верховний Суд виклав у постанові від 12 березня 2021 року у справі №912/1061/20.

Для вирішення питання відстрочення сплати судового збору є необхідним врахування судом майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні сплати судового збору у встановлених законом розмірах і строки, покладається на зацікавлену сторону. Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати чи про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати належні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому розмірі. Оскільки відстрочення сплати судового збору може бути здійснене на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, відповідне клопотання повинне бути також обґрунтоване обставинами, які дозволять суду зробити висновок про те, що судовий збір буде сплачено у цей строк.

Видання наказів ДП «Центр державного земельного кадастру» про простій на підприємстві та зупинення дії трудових договорів деяких працівників саме по собі не може бути підставою відстрочення сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 17 жовтня 2022 року.

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження скрутного майнового стану заявника, що унеможливлює сплату ним судового збору у встановлених законом розмірах і в строки.

Також апелянт не надав доказів, які б давали підстави стверджувати про поліпшення його матеріального стану та спроможність сплатити судовий збір у повному обсязі протягом передбаченого шестидесятиденного строку для розгляду апеляційної скарги.

Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання ДП «Центр державного земельного кадастру» про відстрочення сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги слід відмовити.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, яку Верховний Суд виклав у постанові від 20 лютого 2018 року у справі №910/17456/17.

Згідно частини 2 статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

ДП «Центр державного земельного кадастру» слід продовжити строк, встановлений ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 28 листопада 2022 року на три дні з моменту отримання копії даної ухвали для подання до суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись ст.ст. 127, 136, 381 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» про відстрочення сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 17 жовтня 2022 року відмовити.

Продовжити Державному підприємству «Центр державного земельного кадастру» строк, встановлений ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 28 листопада 2022 на три дні з моменту отримання копії даної ухвали для подання до суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Чернівецького

апеляційного суду: О. О. Одинак

Н. Ю. Половінкіна

І. Б. Перепелюк