Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 695/1884/21

номер провадження 2/695/235/22

19 грудня 2022 року м. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі :

головуючого судді Степченка М.Ю.

за участю секретаря с/з Варданян Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Золотоноша цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новодмитрівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Новодмитрівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов обґрунтований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла двоюрідна баба позивача ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер дядько позивача ОСОБА_3 , який був сином ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_2 було заведено спадкову справу на підставі заяви сина, ОСОБА_3 про прийняття спадщини та на його ім`я було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на майно, а саме право на фінансові виплати. З невідомих на те причин, після смерті ОСОБА_2 та відкриття спадщини до складу спадщини не увійшли належні їй земельні ділянки, загальною площею 3,28 га (1,8га - рілля, 1,48 - сінокоси), які знаходяться в адміністративних межах Новодмитрівської сільської ради.

Після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилася. Померлому належали земельні ділянки загальною площею 3,28 га (1,81 га - рілля, 1,36 - сінокоси), які знаходяться в адміністративних межах Новодмитрівської сільської ради.

Позивач зазначає, що лише в 2020 році дізнався про наявність спадкового майна у померлих.

Рішенням Золотоніського міськрайонного суду від 06.11.2020 р. задоволено заяву позивача про встановлення факту родинних відносин, а саме доведено той факт, що ОСОБА_2 є його двоюрідною бабою, а ОСОБА_3 є його дядьком.

Позивач є єдиним спадкоємцем померлих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , інших спадкоємців за заповітом чи законом немає.

Після звернення до нотаріуса позивачу було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку.

У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини в зв`язку з тим, що фактично з 1997 року не проживає в с. Дібрівка по місцю реєстрації, а проживає в Києві, де працює і по даний час. Крім того, з моменту винесення рішення про встановлення факту родинних відносин, до моменту звернення з даним позовом вплинули карантинні обмеження.

З урахуванням вище викладеного позивач просив визначити йому додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

06.07.2021 року було відкрито провадження у справі .

У судовому засіданні позивач позов підтримав і просив задовольнити. Вказав, що йому було відомо, коли померли ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Однак йому не було відомо, що після їх смерті залишилось спадкове майно і він не вживав ніяких заходів для встановлення наявності спадкового майна. Зазначив, що його сусідка, яка орендує землю в сільраді, сказала йому приблизно 6 років тому про те, чи знає він, що в його померлих родичів є земля (паї). Також позивач пояснив, що звертався до нотаріуса в усній формі, але йому відмовили, бо пройшли великі строки.

Представник відповідача - Новодмитрівської сільської ради в судове засідання не з`явився, але направив до суду лист, в якому просив розглянути справу без участі представника сільської ради.

Суд, заслухавши доводи позивача, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Виконавчим комітетом Новодмитрівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті за №6 від 16.11.2021р. (копії яких наявні в матеріалах справи) ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 31.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті за №3 від 16.11.2021р. (копія наявна в матеріалах справи) ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 108.

Рішенням Золотоніського міськрайонного суду від 06.11.2020 р., копія якого наявна в матеріалах справи, встановлено факт родинних відносин, а саме той факт, що ОСОБА_2 є двоюрідною бабою позивача, а ОСОБА_3 є його дядьком.

З копії спадкової справи №125/2004, заведеної після смерті ОСОБА_2 в Золотоніській районній державній нотаріальній конторі, вбачається, що спадщину після смерті ОСОБА_2 прийняв її син ОСОБА_3 .

Як зазначено в листі завідуючого Другої державної нотаріальної контори за №419/01-16 від 12.10.2022р., спадкова справа згідно даних Спадкового реєстру та Алфавітних книг після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , не заводилась.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 20.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Як убачається з матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , в ній відсутні відомості про те (зокрема, постанова), що позивач звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та йому було відмовлено в оформленні права на спадщину в зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини. Також позивачем не було надано суду доказів того, що він звертався до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 і йому також було відмовлено в оформленні права на спадщину в зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини.

Суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа № 24-753/0/4/13 від 16.05.2013р. Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», зазначено, що суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними: тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України, тощо.

Таким чином, якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 та висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові в справі № 155/1584/18 від 02.06.2021.

Як зазначав позивач у судовому засіданні - йому було відомо про те, коли померли ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Посилання позивача та не, що він не звернувся в установлений законом строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини в зв`язку з тим, що з 1997 року проживає в м. Києві, де і працює по даний час, та його необізнаність про наявність спадкового майна не може бути визнане поважними причинами для пропуску строку прийняття спадщини. Також не є поважною причиною те, що з моменту винесення рішення про встановлення факту родинних відносин до моменту звернення до суду з позовом вплинули карантинні обмеження.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, тимчасова непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини.

За вищенаведених обставин суд вважає, що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини, передбачений ст. 1270 ЦК України, попущений без поважних причин, оскільки відсутність відомостей про спадкове майно та відсутність позивача за зареєстрованим місцем проживання не перешкоджала йому звернутися з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Також суд зазначає, що з моменту смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 і до моменту звернення позивача до суду пройшов тривалий проміжок часу.

Враховуючи наведене позов не підлягає до задоволення

Керуючись вищевикладеним, ст. 4, 5, 12, 76-84, 133, 259, 263, 265 ЦПК України , суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення у порядку, встановленому чинним законодавством.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.Ю. Степченко

Повний текст рішення виготовлено 28 грудня 2022 року.