ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2022 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастів Київської області заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на земельну ділянку, -

ВСТАНОВИВ:

12.01.2022 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на земельну ділянку, посилаючись на те, що 20.11.2021 року він звернувся з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування. В обгрунтування заяви про забезпечення позову, заявник зазначив, що у 2010 році його мати ОСОБА_3 прийняла в дар від ОСОБА_4 земельну ділянку розміром 6,1116 га, розташовану в межах Малоснітинської сільської ради Фастівського району Київської області. Однак, у зв`язку з діючим мораторієм на відчуження сільськогосподарської землі, управління земресурсів відмовилося реєструвати даний правочин. У 2018 році мати померла та він став єдиним спадкоємцем її майна. З метою реєстрації права на земельну ділянку, у вересні 2021 року отримав витяг з Державного земельного кадастру, в якому власником земельної ділянки значився не ОСОБА_4 , а ОСОБА_2 . Також, у цьому витягу зазначалось, що ОСОБА_2 надала зазначену земельну ділянку в орендне користування на сім років Товариству «АГРО МРІЯ ФАСТІВ». У листопаді 2021 року йому стало відомо від керівництва Товариства, що ОСОБА_2 має намір продати спірну земельну ділянку та подала до Товариства заяву про розірвання договору оренди. Як вказує заявник в заяві, напередодні подання заяви про забезпечення позову, він знову зателефонував керівництву Товариства, яке підтвердило йому, що в жовтні цього року ОСОБА_2 вже розірвала договір оренди спірної земельної ділянки у зв`язку з її майбутньою продажею. Вважає, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту може призвести до того, що майно позивача буде відчужене, а позивач не зможе захистити та поновити свої права в межах цього судового провадження без нових звернень до суду, а тому є всі підстави для задоволення заяви про забезпечення позову.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 12.01.2022 року, заява ОСОБА_1 про забезпечення позову передана для розгляду судді Ковалевській Л.М.

Розпорядженням керівника апарату Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.01.2022 року № 01, призначено повторний автоматизований розподіл вище вказаної заяви.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.01.2022 року, заява ОСОБА_1 про забезпечення позову надійшла до провадження судді Соловей Г.В.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18.01.2022 року заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на земельну ділянку повернуто заявнику.

Постановою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду від 23.05.2022 року, ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18.01.2022 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 06.06.2022 року, справа надійшла в провадження судді Соловей Г.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.3 ст.153 ЦПК України, суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідніст забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням.

При розгляді заяви про забезпечення позову судом було прийнято рішення про виклик особи, яка подала заяву про забезпечення позову для надання пояснень щодо подання позову (позов подано до Фастівського міськрайонного суду чи заяву про забезпечення позову подано до подання позовної заяви, так як із заяви про забезпечення позову заявник зазначає, що ним подано позов, однак відсутні докази, що підтверджують даний факт).

В судове засідання заявник не з`явився, будь яки клопотань не надав.

Дослідивши письмові матеріали заяви про забезпечення позову, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи, має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може суттєво ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року (на далі «постанова»), забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до положень п. 2 постанови, вирішуючи питання щодо застосування певного виду забезпечення позову, суди повинні виходити з того, що наведений у ч.1 ст. 152 ЦПК України перелік видів такого забезпечення не є вичерпним, тому за наявності відповідного клопотання можуть бути застосовані й інші його види, але з урахуванням обмежень, установлених ч. 4 зазначеної статті.

Згідно з положеннями п. 4 постанови, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладання арешту, або наслідків заборони вчиняти певні дії чи зобов`язання вчиняти певні дії.

Таким чином, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свободвід 04.11.1950 №ETS N 005 (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

Із змісту заяви про забезпечення позову вбачається, що між сторонами виник спір щодо земельної ділянки площею 6,1149 га, кадастровий номер :02:006:0177, що розташована за адресою: Київська область, Фастівський район, Малоснітинська сільська рада, а тому суд вважає, що застосування заявлених заявником заходів забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його прав та інтересів, а тому заява ОСОБА_5 про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на земельну ділянкупідлягає до задоволення.

Також, суд зазначає, що відповідно до ч.4 ст.152 ЦПК України, у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 149-151, 153, 353, 354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ідент.номер НОМЕР_1 , прож.: АДРЕСА_1 про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на земельну ділянкузадовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 6,1149 га, кадастровий номер :02:006:0177, що розташована за адресою: Київська область, Фастівський район, Малоснітинська сільська рада.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Копію ухвали направити до Фастівського відділу ДВС у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) для виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Головуючий суддя Г.В. Соловей