Провадження № 2/359/1883/2022
Справа № 359/3131/22
Ухвала

про відмову у відкритті провадження в частині позовних вимог, залишення позовної заяви без руху

06 червня 2022 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Муранова-Лесів І. В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Батальйону патрульної поліції у м.Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Державної казначейської служби України про захист честі, гідності та ділової репутації,-

встановив:

29.05.2022 через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою, в якій позивач, просить:

1) визнати такою, що принижує його честь та гідність наступну інформацію: « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію»; «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має/ фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників»; «протягом останніх двох років гр.. ОСОБА_1 неодноразово робив виклики на спецлінію «102» з завідомо неправдивою інформацією»;

2) визнати недостовірною наступну інформацію: « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію»; «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має / фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників»; «протягом останніх двох років гр.. ОСОБА_1 неодноразово робив виклики на спецлінію «102» з завідомо неправдивою інформацією»;

3) зобов`язати батальйон патрульної поліції у м.Бориспіль у строк 10 календарних днів з дня набрання законної сили судового рішення спростувати поширену інформацію аналогічним способом:

- шляхом написання пояснення на офіційному бланку Національної поліції України від імені патрульного поліцейського ОСОБА_3 наступного змісту: «Я, ОСОБА_3 визнаю, що поширена мною інформація у вигляді тверджень « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію», «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має/ фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників» є недостовірною»;

- шляхом написання доповідної записки на ім`я заступника начальника управління УПП в Київській області від імені поліцейської ОСОБА_4 наступного змісту: «Я, ОСОБА_5 визнаю, що поширена мною інформація у вигляді твердження «протягом останніх двох років гр.. ОСОБА_1 неодноразово робив виклики на спецлінію «102» з завідомо неправдивою інформацією» є недостовірною»;

4) зобов`язати Департамент патрульної поліції у строк 10 днів з дня набрання законної сили судового рішення спростувати поширену інформацію аналогічним способом шляхом написання листа на офіційному бланку Національної поліції України від імені патрульної поліцейської Наталії Омельченко на ім`я начальника Київського обласного управління ДВБ наступного змісту: «Я, ОСОБА_6 визнаю, що поширена мною інформація у вигляді твердження «протягом останніх двох років гр.. ОСОБА_1 неодноразово робив виклики на спецлінію «102» з завідомо неправдивою інформацією»;

5) Стягнути з Батальйону патрульної поліції у м.Бориспіль і Департаменту патрульної поліції на користь позивача моральну шкоду у розмірі 300000 гривень, шляхом списання коштів з рахунків Державної казначейської служби України.

Вивченням позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що частина заявлених позовних вимог не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а також, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, в силу вимог ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до роз`яснень, наведених у п.17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» не підлягають розгляду судами позови про захист гідності, честі чи ділової репутації, приниження яких відбулося внаслідок давання показань свідками, а так само іншими особами, які брали участь у справі, відносно осіб, які брали участь у тій справі, якщо наведена в них інформація була доказом у справі та оцінювалась судом при ухваленні судового рішення, оскільки нормами процесуальних кодексів встановлено спеціальний порядок дослідження та оцінки таких доказів. Вказана вимога по суті означала б вимогу повторної судової оцінки наданих суду доказів у раніше розглянутій справі.

Так, обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, ОСОБА_1 зазначив, що «у липні 2020 року в рамках розгляду справи №320/5443/19 до Шостого апеляційного адміністративного суду відповідачами було надано документи, які слугували першоджерелом недостовірної інформації з листа від 21.05.2019, а саме письмове пояснення патрульного поліцейського ОСОБА_3 . Одне пояснення імовірно датоване травнем 2019 року (дата нерозбірлива), інше від 13 червня 2019 року. В поясненнях наведена така недостовірна інформація: « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію»; «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має / фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників».

За змістом позовної заяви також зазначено, що під час допиту свідків по цивільній справі №359/3686/20 патрульний поліцейський ОСОБА_7 , виступаючи під присягою, постійно плутався в показах, надавав різну і суперечливу інформацію, що спонукало головуючого допитувати його два рази. Про це було зазначено у тексті рішення. У підсумку ОСОБА_7 повідомив під присягою, що швидку викликав або він або ОСОБА_8 та що його вітчима ОСОБА_9 поліція не допитувала.

Таким чином, позивач стверджує, що є рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області, де зазначені ним письмові пояснення патрульного поліцейського Сущенка Є.М. були предметом судового дослідження.

Шляхом повного доступу до Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що рішенням Бориспільського міськраойнного суду Київської області від 23 липня 2021 року у цивільній справі №359/3686/20 за позовом ОСОБА_9 , ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про захист честі та гідності, а також стягнення моральної шкоди, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду Київської області від 17 листопада 2021 року, позов було задоволено частково.

Суд вирішив: визнати такою, що принижує честь та гідність ОСОБА_9 , інформацію, поширену 18 травня 2019 року інспектором батальйону патрульної поліції у м. Борисполі управління патрульної поліції у Київській області Никитюком Євгеном Васильовичем, такого змісту: «Це діагноз…діагноз дурачок». У задоволенні позову в частині інших позовних вимог відмовити.

При цьому зі змісту рішення суду встановлено, що у травні 2020 року ОСОБА_9 та ОСОБА_1 звернулися до суду з вказаним позовом та просили суд: визнати недостовірною та такою, що принижує честь та гідність позивачів, інформацію, поширену 18 травня 2019 року поліцейськими БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області такого змісту: «Ваш діагноз дурачки»; визнати недостовірною та такою, що принижує честь та гідність позивачів, інформацію, поширену в листі командира БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області №Б-138/41/40/2/01-2019 від 21 травня 2019 року такого змісту: «карету швидкої допомоги викликав сам заявник», «медпрацівники повідомили, що ніяких тілесних ушкоджень заявник не має», «на відеозаписі зафіксовано, як батьки заявника повідомляють патрульним, що їхнього сина ніхто не чіпав, не бив, а він впав з власної необережності». Крім того, ОСОБА_9 та ОСОБА_1 просили суд зобов`язати БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області протягом 10 календарних днів з дня набрання рішенням законної сили спростувати поширену інформацію шляхом надсилання позивачам листа такого змісту: «Батальйон патрульної поліції у м. Бориспіль визнає, що поширена ним 21 травня 2019 року інформація у вигляді тверджень «карету швидкої допомоги викликав сам заявник», «медпрацівники повідомили, що ніяких тілесних ушкоджень заявник не має», «на відеозаписі зафіксовано, як батьки заявника повідомляють патрульним, що їхнього сина ніхто не чіпав, не бив, а він впав з власної необережності» є недостовірною»; стягнути з БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області на користь кожного позивача моральну шкоду в розмірі 20000 гривень.

За змістом п.6.5 рішення суду зазначено, що в листі №Б-138/41/40/2/01-2019 від 21 травня 2019 року командир БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області повідомив ОСОБА_1 про те, що інформація про виклик карети швидкої допомоги самим заявником, а також про не виявлення у нього тілесних ушкоджень та слідів побиття була отримана з пояснень інспектора, а інформація про те, що батьки заявника повідомили патрульним, що їхнього сина ніхто не чіпав, не бив, а впав він з власної необережності з прибудинкового паркану, коли викрикував будівельникам припинити зводити незаконну забудову з відеозапису DSJX 300256_000256. В матеріалах цивільної справи містяться письмові пояснення інспектора БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області Сущенка Є.М., в яких викладена інформація про те, що заявник сам викликав швидку допомогу, тоді як медичні працівники не виявили у нього тілесних ушкоджень та слідів нанесення ударів. Крім того, з відеозапису на DVD-диску вбачається, що ОСОБА_10 також повідомила поліцейським про те, що її син ОСОБА_1 впав самостійно, тоді як інші особи не заподіювали йому тілесних ушкоджень.

Як встановлено зі змісту Постанови Київського апеляційного суду від 17 листопада 2021 року «допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_11 та ОСОБА_3 заперечували проти того, що 18 травня 2019 року по АДРЕСА_1 хтось з них називав позивачів дурачками. Однак достовірність таких показань, як вірно вважав суд, спростовується показаннями свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , а також відеозаписом на CD-диску (а.с.30 т.1). На відміну від показань свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_3 , зміст яких відрізняється після проведення першого та повторного допитів, показання свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_9 повністю узгоджуються з вказаним відеозаписом. Тому саме ці докази покладені в основу судового рішення. Виходячи з наведеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що з метою відновлення особистого немайнового права ОСОБА_9 належало визнати такою, що принижує його честь та гідність, інформацію, поширену 18 травня 2019 року інспектором БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області Никитюком Є.В., такого змісту: «Це діагноз…діагноз дурачок»».

Крім того, за змістом постанови Київської апеляційного суду у вищевказаній цивільній справі №359/3688/20 зазначено, що «в матеріалах цивільної справи містяться письмові пояснення інспектора БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області Сущенка Є.М., в яких викладена інформація про те, що заявник сам викликав швидку допомогу, тоді як медичні працівники не виявили у нього тілесних ушкоджень та слідів нанесення ударів. Крім того, судом зазначено, що з відеозапису на DVD-диску вбачається, що ОСОБА_10 також повідомила поліцейським про те, що її син ОСОБА_1 впав самостійно, тоді як інші особи не заподіювали йому тілесних ушкоджень. На підставі вищенаведеного суд вірно вважав відсутніми підстави для визнання недостовірною та такою, що принижує честь та гідність позивачів, інформації, викладеної в листі командира БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області №Б-138/41/40/2/01-2019 від 21 травня 2019 року і з цих підстав відмовив у задоволенні позову в частині цих вимог та вимоги про відшкодування ОСОБА_1 моральної шкоди».

Тобто, показання свідка ОСОБА_3 , а також наведена у його письмових поясненнях інформація, щодо якої позивач звернувся з даним позовом до суду, була доказом у вищевказаній цивільній справі №359/3686/20 та оцінювалась судами першої та апеляційної інстанції при ухваленні судового рішення, з точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності.

З урахуванням вищенаведених роз`яснень Верховного Суду України заявлена позивачем вимога щодо визнання недостовірною інформації, яка поширена в письмових поясненнях допитаного в суді свідка ОСОБА_3 фактично є вимогою повторної судової оцінки наданих суду доказів у раніше розглянутій справі.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного приходжу до висновку, що слід відмовити у відкритті провадженні в частині заявлених позовних вимог, які не підлягають розгляд в порядку цивільного судочинства: 1) визнати такою, що принижує честь та гідність ОСОБА_1 наступну інформацію: « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію»; «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має/ фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників»; 2) визнати недостовірною наступну інформацію: « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію»; «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має / фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників»; 3) зобов`язати батальйон патрульної поліції у м.Бориспіль у строк 10 календарних днів з дня набрання законної сили судового рішення спростувати поширену інформацію аналогічним способом: - шляхом написання пояснення на офіційному бланку Національної поліції України від імені патрульного поліцейського ОСОБА_3 наступного змісту: «Я, ОСОБА_3 визнаю, що поширена мною інформація у вигляді тверджень « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію», «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має/ фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників» є недостовірною».

Вивченням позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що слід залишити позовну заяву без руху щодо іншої частини позовних вимог: 1) визнати такою, що принижує його честь та гідність позивача наступну інформацію: «протягом останніх двох років гр.. ОСОБА_1 неодноразово робив виклики на спецлінію «102» з завідомо неправдивою інформацією»; 2) визнати недостовірною наступну інформацію: « «протягом останніх двох років гр.. ОСОБА_1 неодноразово робив виклики на спецлінію «102» з завідомо неправдивою інформацією»; 3) зобов`язати батальйон патрульної поліції у м.Бориспіль у строк 10 календарних днів з дня набрання законної сили судового рішення спростувати поширену інформацію аналогічним способом: шляхом написання доповідної записки на ім`я заступника начальника управління УПП в Київській області від імені поліцейської ОСОБА_4 наступного змісту: «Я, ОСОБА_5 визнаю, що поширена мною інформація у вигляді твердження «протягом останніх двох років гр.. ОСОБА_1 неодноразово робив виклики на спецлінію «102» з завідомо неправдивою інформацією» є недостовірною»; 4) зобов`язати Департамент патрульної поліції у строк 10 днів з дня набрання законної сили судового рішення спростувати поширену інформацію аналогічним способом шляхом написання листа на офіційному бланку Національної поліції України від імені патрульної поліцейської Наталії Омельченко на ім`я начальника Київського обласного управління ДВБ наступного змісту: «Я, ОСОБА_6 визнаю, що поширена мною інформація у вигляді твердження «протягом останніх двох років гр.. ОСОБА_1 неодноразово робив виклики на спецлінію «102» з завідомо неправдивою інформацією»; 5) Стягнути з Батальйону патрульної поліції у м.Бориспіль і Департаменту патрульної поліції на користь позивача моральну шкоду у розмірі 300000 гривень, шляхом списання коштів з рахунків Державної казначейської служби України.

Так, в порушення вимог ст.175 Цивільного процесуального кодексу України позивачем не обґрунтовано позов в частині залучення співвідповідачем Батальйону патрульної поліції у м.Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, який не є юридичною особою а лише структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України. У зв`язку з цим позивачем вказаний однаковий для обох зазначених відповідачів.

Наведене не відповідає вимогам п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, за змістом яких у позовні заяві зазначається повне найменування юридичної особи та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також суперечить ч.2 ст.48 ЦПК України, за змістом якої позивачем та відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Слід також звернути увагу, що склад відповідачів має безпосереднє відношення до визначення територіальної підсудності даної справи, отже і в цій частині позивачем необґрунтовано підстави та можливість залучення до участі у справі в якості відповідача Батальйону патрульної поліції у м.Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, який не є юридичною особою.

Крім того, до позовної заяви не долучено документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

Так, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру про захист честі та гідності (спростування недостовірної інформації), судовий збір за якою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також вимогу про відшкодування моральної шкоди за позовом про захист честі та гідності, судовий збір за якою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до вимог ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2481 гривня.

Враховуючи вищенаведені вимоги ст.ст.4,6 Закону України «Про судовий збір» позивачу при зверненні з позовом до суду належить сплатити судовий збір в сумі 3992 гривні 40 копійок (0,4х2481+300000,00х1%).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до ч.3 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В цьому зв`язку суд звертає увагу, що до клопотання про звільнення від сплати судового збору позивачем долучено індивідуальні відомості про застраховану особу станом на 06.02.2022 з інформацією про отримані доходи у період 1998-2010 років, відповідно до яких у позивача будь-які доходи у період 2011-2021 роки не значаться, а також відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про відсутність доходів та утриманих податків у 2021 році.

При цьому позивач стверджує, що тимчасово не працює внаслідок втрати роботи через незадовільний стан здоров`я, на даний час взагалі не має якого-небудь постійного джерела доходу. Також зазначає, що час від часу дає приватні уроки іноземної мови, але отриманий дохід є значно менший за прожитковий мінімум, якого вистачає тільки на харчування.

З наведеного вбачається, що позивач є особою працездатного віку, пенсію за станом здоров`я не отримує, будь-яких належних і допустимих доказів, щодо розміру отриманого доходу за попередній календарний рік не надає, хоча за його твердженням має певні доходи.

Слід зазначити, що відсутність задекларованих доходів не свідчить про відсутність таких доходів у позивача та, відповідно, про наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

В силу вимог ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом

З урахуванням викладеного, позивачу слід усунути зазначені недоліки позовної заяви та сплатити судовий збір у розмірі сумі 3992 гривні 40 копійок за наступними реквізитами : отримувач коштів : ГУК у Київ.обл/Бориспіл.міс/22030101, код отримувача 37955989 , банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.) , код банку отримувача (МФО)- 899998 , рахунок отримувача UA0010778 , код класифікації доходів бюджету 22030101.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких недоліках вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення вище зазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185,186,353 ЦПК України,

ухвалив:

Відмовити у відкритті провадженні в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Батальйону патрульної поліції у м.Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Державної казначейської служби України про захист честі, гідності та ділової репутації у частині заявлених позовних вимог:

1) визнати такою, що принижує честь та гідність ОСОБА_1 наступну інформацію: « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію»; «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має/ фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників»;

2) визнати недостовірною наступну інформацію: « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію»; «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має / фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників»;

3) зобов`язати батальйон патрульної поліції у м.Бориспіль у строк 10 календарних днів з дня набрання законної сили судового рішення спростувати поширену інформацію аналогічним способом: - шляхом написання пояснення на офіційному бланку Національної поліції України від імені патрульного поліцейського Сущенка Є.М. наступного змісту: «Я, ОСОБА_3 визнаю, що поширена мною інформація у вигляді тверджень « ОСОБА_2 постійно викликає поліцію», «заявник сам викликав собі швидку та дуже наполягав на госпіталізації, але ніхто не міг підтвердити факт побиття»; «повідомили і фельдшери, що слідів нанесення ударів ОСОБА_2 не має/ фельдшери слідів побиття не виявили у гр.. ОСОБА_2 », «мати ОСОБА_2 сказала, що він сам перечепився за паркан, коли заліз та кричав на будівельників» є недостовірною».

Позовну заяву ОСОБА_1 до Батальйону патрульної поліції у м.Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Державної казначейської служби України про захист честі, гідності та ділової репутації в іншій частині позовних вимог залишити без руху та надати строк 10 ( десять) днів з дня отримання позивачем копії ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Ухвала самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Муранова-Лесів