ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Соснівський районний суд м. Черкаси
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

03 серпня 2022 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд, в особі судді Нерушак Л.В., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 червня 2022 року про відмову у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 жовтня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до Черкаської міської ради, Виконавчого комітету Черкаської міської ради, Департаменту архітектури, містобудування та інспектування, Управління земельних ресурсів м. Черкаси та Черкаського району, ОСОБА_7 про скасування рішення міської ради від 05.07.2005 року № 8-325 та визнання недійсним державного акту від 31.10.2005 року, виданого ОСОБА_7 внаслідок помилки, обману, порушення прав інших власників, -

в с т а н о в и в :

14 червня 2022 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Соснівського районного суду м. Черкаси із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 жовтня 2017 року у цивільній справі № 712/13291/16 за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до Черкаської міської ради, Виконавчого комітету Черкаської міської ради, Департаменту архітектури, містобудування та інспектування, Управління земельних ресурсів м. Черкаси та Черкаського району, ОСОБА_7 про скасування рішення міської ради від 05.07.2005 №8- 325 та визнання недійсним державного акту від 31.10.2005 року, виданого ОСОБА_7 внаслідок помилки, обману, порушення прав інших власників.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 червня 2022 року у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 жовтня 2017 року відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 оскаржили рішення в апеляційному порядку, подавши 27 липня 2022 року апеляційну скаргу.

З метою вирішення питання про відкриття апеляційного провадження витребувано матеріали цивільної справи № 712/13291/16 із Соснівського районного суду м. Черкаси.

02 серпня 2022 року на адресу Черкаського апеляційного суду надійшли матеріали вказаної цивільної справи.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подана заява про звільнення від сплати судового збору, зменшення судового збору з відстрочкою до винесення рішення за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції.

В обґрунтування заяви зазначається, що ОСОБА_1 є непрацюючою пенсіонеркою, ІНФОРМАЦІЯ_1 , має повні 72 роки, отримує пенсію в розмірі 2881 грн., субсидій не отримує, перебуває в скрутному матеріальному стані.

ОСОБА_1 , як представник ОСОБА_2 , просить останній зменшити розмір судового збору, оскільки остання за всі 15 років судових розглядів сплатила дуже значні суми судових зборів.

Враховуючи викладене, просить врахувати сімейні обставини, у зв`язку з чим звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору або зменшити такий розмір з відстрочкою до винесення рішення, а ОСОБА_2 зменшити розмір судового збору.

Розглянувши доводи клопотання про звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд не вбачає підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити, зменшити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов?язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України єдиною підставою відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене у заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону (скаржника).

Як роз`яснено у п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» особа, яка заявляє клопотання про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до сплати судових витрат, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Отже, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 25.07.2005).

За вказаного вище, слід дійти висновку, що основною умовою для звільнення від сплати судового збору, є тяжкий майновий стан особи (скаржника), що звертається до суду, який вона повинна довести поданими письмовими доказами.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу ОСОБА_1 , що вищевказані положення закону передбачають, що звільнення, відстрочення від сплати судового збору чи зменшення його розміру є правом суду, а не його обов`язком.

Таким чином, апеляційний суд звертає увагу на те, що до клопотання про звільнення, відстрочення від сплати судового збору чи зменшення його розміру не надано доказів, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору.

Крім того, матеріальний стан залежить і від наявності (відсутності) у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, складу сім`ї, документів про відсутність доходів членів сім`ї, тощо, однак такої інформації апеляційному суду надано не було.

З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав, передбачених ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для звільнення, відстрочення від сплати судового збору чи зменшення його розміру.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Підпунктом 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2481 х 0,2 = 496,20).

За таких обставин, скаржнику слід сплатити 496,20 грн. судового збору за подання апеляційної скарги чи надати належні докази щодо задоволення клопотання про звільнення, відстрочення від сплати судового збору або зменшення його розміру, але у строк, не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Також скаржниками не надано копії апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Згідно до п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Разом з тим, як вбачається з апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів, скаржник не надав копії апеляційної скарги відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

До апеляційної скарги додано шість копій апеляційної скарги, оскільки у розгляді справи беруть участь десять осіб, беручи до уваги, що апеляційна скарги подана двома позивачами, то скаржникам слід надати апеляційному суду дві додаткові копії апеляційної скарги.

Таким чином, апеляційне провадження у справі не може бути відкрито, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, а саме: не надано копії апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, а також не сплачено судовий збір у розмірі 496,20 грн.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши скаржникам строк для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги, щодо сплати судового збору у розмірі 496,20 грн. чи надання належних доказів щодо задоволення клопотання про звільнення, відстрочення від сплати судового збору чи зменшення його розміру, а також надання копії апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, але у строк, не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, тобто апеляційна скарга залишається без руху, а особі, яка подає апеляційну скаргу, надається строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін, апеляційна скарга вважатиметься неподаною, і підлягатиме поверненню.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 червня 2022 року про відмову у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 жовтня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до Черкаської міської ради, Виконавчого комітету Черкаської міської ради, Департаменту архітектури, містобудування та інспектування, Управління земельних ресурсів м. Черкаси та Черкаського району, ОСОБА_7 про скасування рішення міської ради від 05.07.2005 року № 8-325 та визнання недійсним державного акту від 31.10.2005 року, виданого ОСОБА_7 внаслідок помилки, обману, порушення прав інших власників - залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків, а саме: сплатити судовий збір у розмірі 496,20 грн. чи надати належні докази щодо задоволення клопотання про звільнення, відстрочення від сплати судового збору чи зменшення його розміру, а також надання копії апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, але у строк, не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити особам, які подають апеляційну скаргу, що в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін, апеляційна скарга відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною, і підлягатиме поверненню.

Копію ухвали направити особі, яка подає апеляційну скаргу, для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Нерушак