Романівський районний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

5 серпня 2022 року смт. Романів

Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Кірічука М.М., з участю секретаря судового засідання Панасюк К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Романівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

В липні 2022 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до Романівської селищної ради Житомирської області, в якому просить суд визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Посилаючись на те, що вона являється спадкоємцем ОСОБА_2 за заповітом, однак, у встановлений законом строк не подала заяву про прийняття даної спадщини, оскільки позивачу не було відомо, що все майно після смерті остання заповіла їй.

В судове засідання учасники справи, які були належним чином повідомлені про час і місце його проведення, не з`явилися. Позивач та відповідач заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності. При цьому представник позивач позовні вимоги підтримала повністю та просить позов задовольнити, Романівська селищна рада Житомирського району Житомирської області подала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що позов не визнає, позовні вимоги є надуманими та необґрунтованими та вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено не з поважних причин.

Судом встановлено, що 12 липня 1995 року ОСОБА_2 склала заповіт, згідно якого все майно де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати на день смерті і на що вона за законом буде мати право, заповіла дочці ОСОБА_3 .

Згідно експертного висновку № 056/658-n від 29 липня 2022 року записи прізвища ОСОБА_4 (паспорт громадянина України) і ОСОБА_5 (заповіт) є ідентичними у документах. Орфографічне розподіблення у документальних записах прізвища зумовлене графічним відображенням редукції ненаголошеного голосного у першому складі та непрозорістю його мотиваційної основи та виникло як наслідок україно-російських та російсько-українських перетворень таких прізвищ і є типовою девіацією в практиці документування в умовах українсько-російської міжмовної взаємодії.

Експертини висновком від 18 серпня 2021 року № 056/1453-m встановлено, що прізвище ОСОБА_6 та ОСОБА_7 є ідентичними, розбіжності пов`язані у зв`язку з відхиленням від орфографічних норм української мови в ситуації контактного білінгвізму.

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_8 серії НОМЕР_1 матір`ю зазначено ОСОБА_2 .

Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 підтверджується зміна прізвища ОСОБА_8 на ОСОБА_1 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , ввнаслідок чого відкрилася спадщина.

У довідці, що видана старостою Прутівського старостинського округу Романівської селищної ради Житомирської області від 4 серпня 2022 року №216 містяться відомості, що ОСОБА_2 на день своєї смерті проживала одна.

Відповідно до інформаційних довідок зі Спадкового реєстру від 7 липня 2022 року після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась.

27 червня 2022 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Лисканюк О.А. у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно померлої ОСОБА_2 відмовлено у зв`язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1217 Цивільного кодексу України (ЦК України) спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 була необізнана про наявність заповіту, суд визнає причин пропуску шестимісячного строку поважними, та приходить до висновку про задоволення позову.

Керуючись статтями 10-13, 206, 259, 263-265 ЦПК України, статтями 1269,1270, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_4 ) до Романівської селищної ради Житомирської області (адреса місця знаходження: вул. С. Лялевича, 2 смт. Романів Житомирський район Житомирська область, ідентифікаційний код в ) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення в порядку передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя М.М. Кірічук