Ухвала

14 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 450/2791/22

провадження № 61-11635ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Литвиненко І. В.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Пустомитівського районного суду Львівської області від 27 вересня 2022 рокута постанову Львівського апеляційного суду від 14 листопада 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Райффайзен банк» про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Райффайзен банк» (далі - АТ «Райффайзен банк»), у якому просив стягнути з відповідача на його користь заподіяну матеріальну шкоду в розмірі 880 498,30 доларів США та моральну шкоду в розмірі 40 938 609,87 гривень.

Ухвалою Пустомитівського районного суду Львівської області від 09 вересня 2022 року позовну заяву - як таку, що не оплачена судовим збором - залишено без руху та надано позивачу строк для сплати судового збору.

На виконання вимог ухвали від 09 вересня 2022 року ОСОБА_1 подав до суду заяву щодо ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, у якій він заявляє, що звертається до суду з позовом до Банку, як споживач, а тому не повинен сплачувати судовий збір, у зв`язку з цим позивачем подається позовна заява в новій редакції з сформульованими позовними вимогами в порядку захисту прав споживача, у якій міститься позовна вимога у наступній редакції: «Встановити порушення прав споживача ОСОБА_1 у договірних кредитних відносинах з Акціонерним товариством «Райффайзен Банк» та у зв`язку з порушенням таких прав стягнути з Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» … на користь ОСОБА_1 , РНОКПП …, заподіяну порушенням прав споживача матеріальну шкоду в розмірі 880 498,30 доларів США … та заподіяну порушенням прав споживача моральну шкоду в розмірі 40 938 609,87 гривень».

Ухвалою Пустомитівського районного суду Львівської області від 27 вересня 2022 року - у зв`язку з тим, що позивачем судовий збір за подання до суду позовної заяви так і не було сплачено - згадану позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з указаною ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Постановою Львівського апеляційного суду від 14 листопада 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Пустомитівського районного суду Львівської області від 27 вересня 2022 року залишено без змін.

У листопаді 2022 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на ухвалу Пустомитівського районного суду Львівської області від 27 вересня 2022 року та постанову Львівського апеляційного суду від 14 листопада 2022 року, в якій просить оскаржувані судові рішення в частині повернення позовної заяви скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Касаційну скаргу, обґрунтовано тим, що суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку про те, що позов не стосується захисту прав позивача як споживача та підлягає поверненню, оскільки за подання позову не сплачений судовий збір.

Згідно частини першої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги, оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

У разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення (частина четверта статті 394 ЦПК України).

Ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви позивачеві не є ухвалою, якою закінчено розгляд справи.

Колегія суддів встановила, що касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосування судами норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування та тлумачення.

Відповідно до статей 175, 177 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову і якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України (частина перша статті 3 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено пільги щодо сплати судового збору особами, які звертаються до суду із позовом, скаргою, заявою та іншим зверненням процесуального характеру.

Наведений закон не визначає пільги щодо сплати судового збору споживачів.

Частиною третьою статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Згідно з преамбулою Закону України «Про захист прав споживачів» цей Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 761/24881/16-ц (провадження № 14-57цс18) зазначила, що статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому статтею 5 Закону України «Про судовий збір», не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів. Велика Палата констатувала, що стаття 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову, зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). Отже, при прийнятті Закону України «Про судовий збір» законодавець передбачив можливість застосування Закону України «Про захист прав споживачів» при визначенні пільг певних категорій осіб щодо сплати судового збору. Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що порушені права можуть захищатись як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу, а саме при апеляційному перегляді.

Отже, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року (справа № 761/24881/16-ц) визначила єдиний підхід щодо застосування судами норм матеріального права під час визначення, чи звільнена особа від сплати судового збору за звернення до суду із позовом на підставі Закону України «Про захист прав споживачів», сформулювавши, що виключно позивачі-споживачі у таких справах звільняються від справляння судового збору на всіх стадіях судового розгляду.

З касаційної скарги та оскаржених судових рішень вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просив стягнути з відповідача на його користь заподіяну матеріальну шкоду внаслідок ініціювання відповідачем процедури банкрутства ФОП ОСОБА_1 та моральну шкоду.

Суд першої інстанції, із висновками якого погодився і суд апеляційної інстанції встановивши, що визначені позивачем правовідносини, що виникли внаслідок неправомірних, на думку позивача, дій банківської установи, які призвели до заподіяння позивачу банком матеріальної і моральної шкоди не регулюються Законом України «Про захист прав споживачів». Тому за подання позовної заяви ОСОБА_1 необхідно було сплатити судовий збір.

З урахуванням вищенаведених обставин суд першої інстанції обґрунтовано постановив ухвалу про повернення позивачу його позовної заяви, як такої, що не оплачена судовим збором у встановленому законом порядку та розмірі, оскільки цей недолік позивачем не був усунутий на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху.

Оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосування судами норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтями 388, 389, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Пустомитівського районного суду Львівської області від 27 вересня 2022 року та постанову Львівського апеляційного суду від 14 листопада 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Райффайзен банк» про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: Є. В. Петров

А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко