ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/367/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.

при секретарі Дерій А.С.

учасники справи не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору позики,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 29.09.2021 було відкрито провадження по вказаній справі, постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Також вказаною ухвалою витребувано у ОСОБА_2 та ОСОБА_3 оригінали розписок від 13.02.2015 та 27.10.2017, про отримання в борг коштів ОСОБА_3 .

Разом із позовом позивачем подано клопотання про призначення у справі судової технічної експертизи давності документів.

25.07.2022 від відповідача ОСОБА_3 надійшов відзив на позов, в якому останній просить відмовити в задоволенні позову, через його безпідставність. Крім того, вказує, що оскільки договір позики припинений його виконанням, задля недопущення недобросовісних зловживань третіх осіб, які можуть заволодіти розписками, оригінали розписок були знищені.

02.08.2022 відповідач ОСОБА_2 надіслала заяву про неможливість надати суду витребувані оригінали розписок, оскільки вони були повернуті ОСОБА_3 після погашення заборгованості.

Ухвалами від 01.08.2022 суд відмовив представникам сторін у задоволенні клопотань, про розгляд вказаної цивільної справи, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon».

Ухвалою від 04.08.2022 суд відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення у справі судової технічної експертизи давності документів. Відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Прохоренко Ю.О. про відкладення розгляду справи. Закрив підготовче провадження у цивільній справі та призначив справу до розгляду по суті на 09.11.2022 о 10 год. 00 хв.

В судове засідання, призначене на 09.11.2022 сторони та представник позивача не з`явилися.

Позивач відмовилася від отримання судової повістки, про що свідчить конверт, що повернувся до суду з відповідною відміткою.

Позивач та її представник причини неявки до суду не повідомили, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 09.12.2022.

Про розгляд справи на 09.12.2022 учасники справи повідомлялися належним чином.

Оскільки позивачем та її представником зазначено їх контактний номер телефону, на вказаний номер їм направлялись судові-повідомлення, проти виклику їх у судове засідання, шляхом направлення SMS-повідомлення - судової повістки на номер телефону, не заперечували, а тому суд вважає, що фактично ними була надана згода на їх повідомлення про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку.

Крім того, представник позивача про день час та місце розгляду справи повідомлялася шляхом направлення судових повісток на електронну адресу, вказану представником позивача, які згідно довідок про доставку, були отримані останньою.

З урахуванням наведеного та наведених обставин даної справи, суд виконав обов`язок щодо повідомлення позивача та її представника про дату, час та місце розгляду справи.

Указане узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом у постанові від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21).

Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заяв та клопотань від позивача та представника позивача про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_3 та його представник в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили.

Згідно ч. 1, 2 ч. 3, ч. 5 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач та його представник повторно не з`явились в судове засідання та не повідомили про причини їх неявки, якщо від них не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності і їх нез`явлення не перешкоджає розгляду заяви.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про день, час та місце розгляду справи, а також відсутність заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05 червня 2020 року у справі за № 910/16978/19 та від 16 жовтня 2020 року у справі № 910/8816/19).

При цьому, саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Разом з тим, положеннями ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не передбачено вимог про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (дана правова позиція міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі за №910/16978/19).

Заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивача до суду не надходило.

Як зазначив Верховний суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019) повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду навіть за наявності поважних причин такої неявки.

Враховуючи те, що позивач та її представник повторно до суду не з`явилися, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слід зазначити, що залишення позову без розгляду у даному випадку не можна вважати обмеженням позивача у доступі до правосуддя, оскільки він має право на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та керуючись стст. 84, 257 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору позики - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

СУДДЯ: Ю.С.МИЦИК