УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2022 року Селидівський міський суд Донецької області в особі головуючого судді Черкова В.Г., при секретарі Уварові М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Селидівського міського суду Донецької області від 07.07.2022 р. по цивільній справі за позовом ТОВ «ФК «Довіра та гарантія» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 07.07.2022 р. були задоволені позовні вимоги ТОВ «ФК «Довіра та гарантія» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що про існування зазначеного рішення дізналася із відомостей веб-сайту «Судова влада». У зв`язку із загостренням бойових дій в Донецькій області з 24.02.2022 р., з метою збереження життя та здоров`я була вимушена виїхати зі свого постійного місця проживання. Позовну заяву із додатками, ухвал та рішення суду не отримувала, про день та час розгляду справи повідомлена не була, а тому була позбавлена своєчасно подати відзив та докази, що підтверджують її заперечення з приводу заявлених позовних вимог. Бажає особисто приймати участь у розгляді справи, надати письмові пояснення та заперечення.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, вивчивши матеріали зазначеної цивільної справи, враховуючи надані заявником пояснення, суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачка про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, що підтверджується відповідними довідками про доставку електронної відправки вкладення (судової повістки) на телефонний номер відповідача НОМЕР_1 , проте, у судові засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, відзиву не надала. Жодних обґрунтованих заяв чи клопотань з приводу відкладення розгляду справи від неї також не надходило.

У заяві зазначає, що була вимушена виїхати зі свого постійного місця мешкання, тому не могла та не отримувала судові документи, проте, це спростовується наведеним вище. Крім того, доказів того, що вона дійсно виїхала зі свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , не надає, а у заяві про скасування заочного рішення місцем проживання вказує раніше зазначену адресу.

Крім того, посилання на те, що відповідачка бажає особисто приймати участь у судовому засіданні, на думку суду, не відповідають дійсності, оскільки в провадженні суду вже перебували позови за участю ОСОБА_1 . У судові засідання по жодній справі остання особисто не прибула.

Відповідно до ст..284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Слід зазначити, що суд позбавлений можливості з`ясувати, коли саме було вручене заочне рішення відповідачці, оскільки заява про перегляд заочного рішення таких відомостей не містить, а тому неможливо з`ясувати, чи подана вона у визначений ЦПК України строк.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Визначений у статті 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний як до розгляду суті цієї заяви, так і до розгляду на предмет дотримання строку її подання. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (речення перше частини третьої статті 287 ЦПК України).

У разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд. Тоді відповідач, який її подав, може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску строку на подання заяви про перегляд цього рішення.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судова реформа, що проводиться в українській державі протягом останніх років, має на меті забезпечити конституційні права громадян та юридичних осіб на судовий захист. У зв`язку з цим створюються такі передумови, які дозволили б організувати ефективне судочинство, що максимально зможе досягти своєї головної мети захистити порушені або оспорювані права, свободи та законні інтереси.

Саме для цього на законодавчому рівні був закріплений принцип недопущення зловживання процесуальними правами, метою якого є розвантаження судової системи та пришвидшення процесу.

Зловживання процесуальними правами це особливий різновид процесуального правопорушення, що складається з протиправного, несумлінного та неналежного використання особою, яка бере участь у справі (її представником), належних їй процесуальних прав, що відображається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовнішньо відповідають вимогам процесуальних норм, однак здійснюються з корисливим або особистим мотивом, завдаючи шкоди інтересам правосуддя та (або) інтересам осіб, які беруть участь у справі, а також недобросовісна поведінка в інших формах, що тягне за собою застосування заходів процесуального примусу.

В умовах розширення процесуальних можливостей учасників процесу, пасивності суду, відсутності фактичної рівноправності сторін та традицій змагальності складаються сприятливі умови для зловживань процесуальними правами. В результаті таких дій спотворюється суть правосуддя учасники процесу використовують механізм судового захисту для порушення прав та інтересів інших осіб, що суперечить публічним інтересам з організації ефективного та справедливого судового процесу.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що є всі підстави вважати, що відповідачка, зловживаючи своїми процесуальними правами, має на меті затягнути судовий розгляд даної справи, тим більш, враховуючи наявну обстановку у країні у зв`язку із збройною агресією, а тому дану заяву слід залишити без розгляду.

В даному випадку права відповідачки жодним чином не порушуються, оскільки вона має право оскаржити дане заочне рішення в апеляційному порядку.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву залишити без задоволення.

Роз`яснити, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя