Справа № 461/619/21
Провадження № 2/761/4402/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

08 грудня 2022 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.,

з участю секретаря Бражніченко І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні в приміщенні суду цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про стягнення боргу за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач АТ «Ідея Банк» звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, відповідно до якого позивач просив суд: стягнути із ОСОБА_1 на користь позивача Акціонерного Товариства «Ідея Банк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 26 476,16 грн.

Позивач свої позовні вимоги мотивує тим, що 23.10.2014 року між АТ «Ідея Банк», та ОСОБА_2 укладено кредитний договір № L01.188.32732. Згідно кредитного договору ОСОБА_2 отримала кредит в розмірі 35938,00 грн., зі сплатою 10,00 % річних, з погашенням кредиту та процентів у терміни, передбачені кредитним договором графіком щомісячних платежів. Позивач свої зобов`язання перед відповідачем відповідно до договору виконав у повному обсязі.

Позивачем зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник померла, про що Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві було складено відповідний актовий запис №3651. Станом на дату смерті у ОСОБА_2 існувала непогашена заборгованість перед позивачем за Кредитним договором, розмір якої станом на 28.02.2017 становив 26 476,16 грн.

У позові зазначено, що невідкладно після отримання інформації про смерть Позичальника АТ «Ідея Банк» надіслало до П`ятої Київської нотаріальної контори претензію кредитора від 23.03.2017, 13.10.2017, 20.11.2017, 27.09.2018 та 30.10.2018 належним чином засвідчені копії яких додається, згідно яких повідомило про необхідність погашення спадкоємцями померлої ОСОБА_2 наявної заборгованості за Кредитним договором. У відповідь позивач 01.12.2020 отримав лист нотаріальної контори від 24.11.2020 за вих. №4808/02-14/2020-10, за змістом якого було підтверджено факт отримання вище вказаних претензій АТ «Ідея Банк» та повідомлено про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом від 24.11.2020 після смерті ОСОБА_2 її доньці ОСОБА_1 .

Так, позивачем зазначено, що спадкоємець позичальника відповідач вимоги АТ «Ідея Банк» щодо погашення наявної заборгованості за Кредитним договором не задовольнила, що свідчить про порушення прав та інтересів АТ «Ідея Банк», як кредитора у даних правовідносинах у зв`язку із чим позивач просить позов задовольнити..

Ухвалою Галицького районного суду міста Львова від 03.02.2021 справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - П`ята київська державна нотаріальна контора про стягнення заборгованості передано за підсудністю до Деснянського районного суду міста Києва, оскільки відповідач ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що відноситься до територіальної юрисдикції Деснянського районного суду м. Києва.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Київ від 05.04.2021 року цивільну справу № 461/619/21 за позовною заявою Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - П`ята київська державна нотаріальна контора про стягнення заборгованості передати на розгляд Шевченківському районному суду міста Києва.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14.05.2021 року відкрито провадження в цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18.01.2022 року закрити підготовче провадження у вказаній справі та призначити її до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні.

21.07.2022 року до суду надійшов лист П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із належним чином завіреною копією спадкової справи №920/2017 заведеної після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Разом з тим, як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, а справу розглядати у відсутність представника позивача. Крім того, позивач не заперечує щодо заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не сповістив.

Третя особа П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора в судове засідання не з`явилась у своєму листі від 13.07.2022 року Вих. №2857/02-14 просили суд проводити розгляд справи без їх участі та прийняти рішення згідно чинного законодавста.

Разом з тим, відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів

Як вбачається з матеріалів справи, що 23.10.2014 між гр. ОСОБА_2 та позивачем АТ «Ідея Банк» було укладено Кредитний договір № L01.188.32732 (надалі по тексту - Кредитний договір), згідно пункту 1.1. якого Банк надав Позичальнику кредит (грошові кошти) на поточні потреби в сумі 35938,00 грн., а Позичальник зобов`язався одержати кредит і повернути його разом з процентними платежами (процентами та платою за обслуговування кредитної заборгованості) згідно з умовами цього Договору (а.с. 17-20).

Відповідно до пункту 1.2. Кредитного договору Банк надав кредит строком на 80 місяців.

За користування Кредитом Позичальник сплачує проценти за ставкою 10,0000% річних від неповернутої суми кредиту (згідно пункту 1.3 Кредитного договору).

За обслуговування кредитної заборгованості Банком, Позичальник сплачує фіксовану щомісячну плату в розмірі 1,0700% від початкової суми кредиту (згідно пункту 1.3.1 Кредитного договору).

З матеріалів справи вбачається, що позивач повністю виконав власні зобов`язання за Кредитним договором, надавши Позичальнику кредитні кошти у вище вказаному розмірі, що підтверджується меморіальними ордерами (а.с. 23-24)

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори.

Згідно із ч. 1 ст. 626 ЦК України підписанням договору сторонами досягнуто домовленість щодо встановлення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Оскільки сторони уклали договір, вони набули взаємних прав та обов`язків.

Разом з тим, ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_2 померла, про що Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві було складено відповідний актовий запис №3651, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 01.03.2017 серії НОМЕР_1 (а.с. 28).

З матеріалів справи вбачається, що станом на дату смерті у позичальника ОСОБА_2 існувала непогашена заборгованість перед позивачем за Кредитним договором, розмір якої станом на 28.02.2017 становив 26 476,16 грн., яка підтверджується випискою по рахунку № НОМЕР_2 (до провадження в Україні міжнародних номерів банківських рахунків - НОМЕР_3 ), на який, у відповідності до пункту 2.1. Кредитного договору, Позичальником здійснювалися платежі на погашення заборгованості за ним, а також довідка-розрахунок заборгованості за Кредитним договором, видана АТ «Ідея Банк» станом на 28.02.2017 (а.с. 25, 26-28).

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Таке визначення розкриває сутність зобов`язання як правового зв`язку між двома суб`єктами (сторонами), відповідно до якого на одну сторону покладено обов`язок вчинити певну дію (певні дії) чи утриматись від її (їх) здійснення; іншій стороні зобов`язання надано право, що кореспондує обов`язку першої. Обов`язками боржника та правами кредитора вичерпується зміст зобов`язання (ст. 510 ЦК України).

Як вбачається з матеріалів справи АТ «Ідея Банк» надіслало до нотаріальної контори претензію кредитора від 23.03.2017, 13.10.2017, 20.11.2017, 27.09.2018 та 30.10.2018 належним чином засвідчені копії яких додається, згідно яких повідомило про необхідність погашення спадкоємцями померлого Позичальника наявної заборгованості за Кредитним договором. У відповідь позивач 01.12.2020 отримав лист П`ятнадцятої Київської нотаріальної контори від 24.11.2020 за вих. №4808/02-14/2020-10, за змістом якого було підтверджено факт отримання вище вказаних претензій АТ «Ідея Банк» та повідомлено, що 24.11.2020 року за реєстровими №№ 10-517, 10-518, на ім`я спадкоємиці померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 - ОСОБА_1 були видані Свідоцтва про право на спадщину за законом. Крім того зазначено, що спадкоємиця про суму боргу та обов`язок його сплати нотаріусом повідомлена.

Відповідно до ч. 2 - 3 ст. 1281 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Вище вказана ч. 2 ст. 1281 ЦК України наведена у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлення кредитування» №2478-УІІІ від 03.07.2018, який набрав чинності 04.11.2018 та був введений в дію 03.02.2019. Згідно п. 2 Прикінцевих та перехідних положень вище вказаного Закону України №2478-УІІІ від 03.07.2018 цей Закон застосовується до відносин, що виникли після введення його в дію, а також до відносин, що виникли до введення його в дію та продовжують існувати після введення його в дію, крім частини четвертої статті 36 Закону України «Про іпотеку», що застосовується виключно до договорів і угод, укладених після введення в дію цього Закону.

Зважаючи на те, що про смерть ОСОБА_2 позивач вперше довідався 23.03.2017, підтвердженням чого є перша претензія кредитора від 23.03.2017 №12.1.4/31439, то у відповідності до ч. 2 ст. 1281 ЦК України (в редакції, що була чинна до 04.02.2019) строк для пред`явлення вимоги до спадкоємця останньої становив шість місяців від вказаної дати, а саме до 23.09.2017. Тобто, станом на дату введення в дію вище вказаного Закону України №2478-УІІІ від 03.07.2018, що відбулося 04.02.2019, відносини між Позивачем та Відповідачем, як спадкоємцем Позичальника, не припинилися, оскільки строк пред`явлення вимоги до нього станом на дату введення в дію вище вказаного Закону ще не сплив.

Відтак, зважаючи на те, що свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 було видано її спадкоємиці лише 24.11.2020, що підтверджується листом П`ятої Київської нотаріальної контори від 24.11.2020 №4808/02- 14/2020-10, про що Позивач довідався лише 01.12.2020, коли отримав вище вказаний лист, то вбачається, що АТ «Ідея Банк» дотримано строки пред`явлення вимоги до спадкоємиці ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки такий спливає лише 01.06.2021.

Як вбачається із копії спадкової справи №920/2017 щодо майна померлої ОСОБА_2 , єдиною спадкоємицею щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 є її дочка - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Матеріали справи не містять доказів, що спадкоємець позичальника відповідач вимоги АТ «Ідея Банк» щодо погашення наявної заборгованості за Кредитним договором задовольнила.

Зокрема, згідно із ч. 1 ст. 1281 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Згідно з нормою ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України).

Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.

Згідно статей 1049, 1054 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути кредитору надані грошові кошти (кредит) та сплатити проценти у строки та на умовах, встановлених договором.

Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

Вказаний позивачем розмір заборгованості здійснений відповідно до умов договору та підтверджений наданими до суду розрахунками.

Однак, відповідачем вказаний розрахунок жодними доказами не спростований.

Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129).

Виходячи зі змісту ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Верховним Судом у постанові від 14 листопада 2018 року по справі №543/15/17 викладено висновок згідно якого згідно з положеннями статті 16 ЦК України щодо способів захисту цивільних прав та інтересів та статті 1218 ЦК України про те, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, не обмежує права кредитора обрати будь-який законний спосіб для відновлення прав, у тому числі і звернутися до спадкоємців позичальника із вимогою про стягнення кредитної заборгованості в межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що відповідач є спадкоємцем за законом щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та останньою не погашена заборгованість перед кредитором за кредитним договором про яку вона повідомлена, тому суд вважає позов з урахування вимог ст. 1282 ЦК України є обґрунтованим та доведеним, що дає підстави для задоволення в повному обсязі.

На підставі ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягають понесені судові витрати в розмірі 2270 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 11, 16, 207,525, 526, 530, 625, 629, 634,638, 1054, 1268, 1281, 1282 ЦК України,ст.ст. 12, 76-81, 89, 95, 133, 141,229, 258, 259, 263-265, 273, 274, 279, 282, 284, 354 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в :

Позов Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про стягнення боргу за кредитним договором, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за кредитним договором № L01.188.32732 від 23.10.2014 року у розмірі 26 476.16 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270.00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: Акціонерне Товариство «Ідея Банк», , адреса місцезнаходження: 79008, м. Львів, вул. Валова, 11.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 08.12.2022 року.

Суддя: