Провадження № 2/932/5372/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

07 вересня 2022 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - Куцевола В.В.

при секретарі - Рибалці В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Дніпрі за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «КИЇВМЕТРОБУД» про стягнення заборгованості по заробітній платі,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська надійшла позовна заява у якій, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, позивач просила суд стягнути на її користь з відповідача заборгованість по заробітній платі у розмірі 58 426,86 грн. без урахування податків та обов`язкових платежів, яка утворилась за період лютий листопад 2021 року.

Обґрунтовуючи заявлених позовні вимоги позивач посилалась на те, що з травня 2020 року по 15.11.2021 року працювала сторожем на Відокремленому підрозділі АТ «КИЇВМЕТРОБУД» та була звільнена у зв`язку зі скороченням чисельності працівників.

З огляду на те, що відповідачем не було проведено з позивачем розрахунків при звільненні визначених КЗпП України, остання вважала за необхідне звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Куцевола В.В. від 07.12.2021 відкрито провадження у справі та вирішено проводити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Також вказана ухвала містить вимогу про надання АТ «Київметробуд» деталізованого розрахунку заборгованості по заробітній платі станом на 15.11.2021 з зазначенням суми компенсації за невикористану відпустку.

Позивач та її представник у судове засідання не з`явились. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, письмових заяв чи клопотань не надав. Правом на подання відзиву на позов не скористався.

Через це суд, спираючись на норми ст. 247, 280 ЦПК України, розглянув справу у заочному порядку, за відсутності сторін, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалив заочне рішення.

Так, судом встановлено, що відповідно до копії трудової книжки серії НОМЕР_1 , ОСОБА_1 з 01.05.2020 року по 15.11.2021 року працювала сторожем у Тунельному загоні №14 Акціонерного товариства «КИЇВМЕТРОБУД».

Згідно з записом №18 який міститься у вказаній трудовій книжці, ОСОБА_1 звільнено у зв`язку із скороченням чисельності працівників за п.1 ст.40 КЗпП України, наказ №33К від 15.11.2021.

Відповідно з відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків наданими начальником Шевченківського ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області Литвиненко Т., ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2021 року по 3 квартал 2021 року отримувала доход з таких джерел: Тунельний загін №14 АТ «КИЇВМЕТРОБУД» (заробітна плата) - січень 2021 року 6 310,69 грн., лютий 2021 року 6 289,49 грн., березень 2021 6 294,76 грн., квітень 2021 року 6 327,45 грн., травень 2021 року 6 310,69 грн., червень 2021 року 6 310,66 грн., липень 2021 року 6 310,69 грн., серпень 2021 6 310,69 грн., вересень 2021 року 6 164,04 грн., у четвертому кварталі, листопад 2021 року отримано 1 651,08 грн.

Аналогічна інформація міститься у відомостях з Пенсійного фонду України.

Згідно з виписки з карткового рахунку НОМЕР_2 , ОСОБА_1 востаннє отримувала заробітну плату з Акціонерного товариства «Київметробуд» у січні 2021 року за листопад 2020 року.

Відповідно до п.1 ст.40 КЗпП України, трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у разі змін в організації виробництва і праці, в тому числі ліквідації, реорганізації, банкрутства або перепрофілювання підприємства, установи, організації, скорочення чисельності або штату працівників.

Згідно зі ст.47 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові копію наказу (розпорядження) про звільнення, провести з ним розрахунок у строки, зазначені у статті 116 цього Кодексу, а також на вимогу працівника внести належні записи про звільнення до трудової книжки, що зберігається у працівника.

Статтею 116 КЗпП України визначено, що при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

Відповідно до висновку до якого дійшла колегія суддів ВСУ у постанові від 18.01.2017 прийнятій за результатами розгляду справи №6-2912цс16, всі суми (заробітна плата, компенсація за невикористану відпустку, оплата за час тимчасової непрацездатності тощо), належні до сплати працівникові, мають бути виплачені у день звільнення цього працівника.

Згідно з приписами Закону, яким регулюються спірні правовідносини, при звільненні працівнику виплачується: заробітна плата за відпрацьований місяць, включаючи день звільнення; компенсація за невикористані дні щорічної відпустки та інше.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч.1-3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

З огляду на те, що позивачем надано належні докази на підтвердження розміру та факту нарахування заробітної плати, яка їй фактично не була виплачена, приймаючи до уваги ігнорування відповідачем вимог суду щодо надання розрахунку заборгованості, заявлені позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про присудження працівникові заробітної плати, але не більше ніж за один місяць.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 141 ЦПК України, судовий збір слід віднести на рахунок держави, оскільки позивач при поданні позову до суду була звільнена від його сплати за законом.

Керуючись ст. ст. 4,12, 76-81, 83, 258, 259, 265, 268, 272-273, 352-355 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до акціонерного товариства «КИЇВМЕТРОБУД» про стягнення заборгованості по заробітній платі - задовольнити.

Стягнути з акціонерного товариства «КИЇВМЕТРОБУД» (03062, м. Київ, вул. Світлогірська, буд. 2/25, ) на користь ОСОБА_1 (рнокпп: НОМЕР_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) заборгованість по заробітній платі за період лютий 2021 року листопад 2021 року у розмірі 58426 (п`ятдесят вісім тисяч чотириста двадцять шість) грн. 86 коп. без вирахування податків та обов`язкових платежів.

Судовий збір віднести на рахунок держави.

Допустити негайне виконання судового рішення в частині стягнення заробітної плати за один місяць.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України та може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя В.В. Куцевол