Справа № 373/1947/22
Номер провадження 2/373/705/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2022 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Опанасюка І.О.,

за участі секретаря судових засідань Бутович Я.О.,

представника позивача адвоката Потупи С.В.

розглянувши у відкритому засіданні в м. Переяслав справу №373/1947/22 (провадження 2/373/705/22) за позовом ОСОБА_1 до Переяславського відділу державної виконавчої служби у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про скасування арешту,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить зняти арешти з всього майна та вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна що були зареєстровані 19.10.2007 о 17:05:41 за №4875077 реєстратором ПереяславХмельницька міська державна нотаріальна контора, 08400, Київська область, м. Переяслав-Хмельницький, вул. Шкільна, 49, на підставі постанови, б/н, 19.10.2007, Переяслав-Хмельницька державна виконавча служба про накладення арешту на невизначене майно; 07.12.2007 10:27:03 за №6179381 реєстратором ПереяславХмельницька міська державна нотаріальна контора, 08400, Київська область, м. Переяслав-Хмельницький, вул. Шкільна, 49, на підставі постанови, серія АА №336692, 07.12.2007, Переяслав-Хмельницька державна виконавча служба про накладення арешту на будинок, адреса: АДРЕСА_1 .

Перед початком судового розгляду представник позивача змінив позовні вимоги відмовившись від вимоги про вилучення відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомостей про арешти, оскільки це є виключною компетенцією державних реєстраторів і ці дії будуть проведені на підставі судового рішення, в разі якщо суд дійде висновку про задоволення позову.

Крім того, представник позивача просив залишити за ними судовий збір сплачений при зверненні до суду.

Змінені позовні вимоги ОСОБА_2 підтримав в судовому засіданні.

В обґрунтування своїх вимог представник позивача пояснив, що відповідачем було відкрито виконавче провадження та накладено арешт на майно ОСОБА_3 . Відповідно до постанови ОСОБА_3 , який проживав по АДРЕСА_1 мав сплатити ПП Горизонт кошти в розмірі 11465 гривень. Про дану обставину позивач дізнався лише у вересні 2022 року при намаганні оформити спадщину після смерті свого батька ОСОБА_3 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ). Однак суму боргу по виконавчому провадженню була сплачена в повному обсязі та відповідачем було винесено постанову про закінчення виконавчого провадження у зв`язку із фактичним погашенням заборгованості. Факт повної сплати заборгованості підтверджується також і квитанціями про сплату за період з 2007 по 2009 роки. На даний час існує потреба в знятті арештів з майна оскільки дана обставина порушує право позивача в та перешкоджає йому у переоформленні спадщини.

Представник відповідача до суду не прибув. Начальник Переяславського відділу ДВС направив до суду відзив на позов де зазначив, що виконавче провадження № 514 7268 закінчено на підставі п. 8 ст. 49 ЗУ «Про виконавче провадження» (повне виконання рішення). У відзиві на позов ОСОБА_4 позовні вимоги визнав, не заперечив проти їх задоволення та зняття арешту з майна ОСОБА_3 . Просив розгляд справи проводити у відсутності представника відділу

Суд приймає до уваги подані сторонами докази, на підставі яких встановлені обставини справи, та вважає їх належними, допустимими, достовірними, а їх сукупність достатньою для встановлення обставин, що мають значення для справи.

Згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод в здійсненні ним права користування і розпорядження своїм майном.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Згідно з ч. 2 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» (далі - Закон) про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду (ч. 4 ст. 59 Закону).

Отже, зняття арешту з майна боржника здійснюється на підставі постанови державного (приватного) виконавця, судового рішення та з підстав передбачених цією статтею.

В матеріалах справи відсутні докази про те, що на даний час існує потреба в арешті майна, іншими учасниками справи не надано доказів про те, що існує виконавче провадження, яке не закінчене та в його межах існує необхідність в забезпеченні вимог стягувача.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В даному випадку сплата заборгованості доведена ОСОБА_3 копіями платіжних квитанцій на користь ПП «Горизонт» на суму заборгованості яка складає 11456 гривень.

Відповідно до ч. 1 та ч. 4 ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Представник відповідача позов визнав. Підтвердив, що заборгованості позивача, за якими були відкриті виконавчі провадження погашені. Виконавчі провадження закриті, у зв`язку із повним виконанням рішення, однак матеріали виконавчих проваджень знищені за закінченням терміну їх зберігання.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Перевіряючи вказані вище обставини, судом не встановлено підстав для відмови у прийнятті визнання позову відповідачем.

Як вбачається з правових позицій Верховного Суду України, викладених в Постанові Пленуму Суду № 2 від 12.06.2009 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки відповідач позов визнав, визнання позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі на підставі ч.ч.1, 4 ст. 206 ЦПК України.

Судовий збір суд залишає за позивачем, відповідно до його заяви.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Переяславського відділу державної виконавчої служби у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про скасування арешту задовольнити.

Зняти арешти з майна накладені на підставі постанови, б/н, 19.10.2007, що винесена Переяслав-Хмельницькою державною виконавчою службою про накладення арешту на невизначене майно та на підставі постанови, серія АА №336692, 07.12.2007, винесеною Переяслав-Хмельницької Державної виконавчою службою про накладення арешту на будинок, адреса: АДРЕСА_1 .

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасники судового засідання:

позивач ОСОБА_1 , зареєстрований по АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ;

відповідач Переяславський відділ Державної виконавчої служби у Бориспільському районі Київської області центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, місце знаходження по вул.Оболонна, 2-В в м.Переяслав, Київської області.

Рішення суду не проголошувалось в силу ч. 4 ст. 268 ЦПК України.

Суддя І.О. Опанасюк