Справа № 177/501/22
Провадження № 2/177/473/22
У Х В А Л А

02.06.2022 м. Кривий Ріг

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Суботіна С. А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП ПРЕМІУМ ГРУП» про визнання трудових відносин припиненими, зобов`язання видати наказ про звільнення, проведення розрахунку та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 31.05.2022 звернулася до суду з указаним позовом та просила визнати припиненими трудові відносини з ТОВ «ОЛІМП ПРЕМІУМ ГРУП» на підставі трудового договору № OLMP-LLC-04/22 від 10.02.2022 з 12.05.2022, на підставі ст. 39 КЗпП, у зв`язку з порушенням відповідачем законодавства про працю; зобов`язати відповідача видати позивачу наказ про її звільнення з посади головного бухгалтера з 12.05.2022, на підставі ст. 39 КЗпП, у зв`язку з порушенням відповідачем законодавства про працю; стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість по заробітній платі з урахуванням індексації за період з 01.04.2022 по 12.05.2022 у розмірі 17523,68 грн, компенсацію за невикористану відпустку у розмірі 2492,10 грн, вихідну допомогу у розмірі 382503,96 грн., а всього 58266,74 грн.; стягнути з відповідача на корись позивача середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 12.05.2022 по день фактичного розрахунку та моральну шкоду у розмірі 200000,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження в справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись з позовною заявою та долученими до неї матеріалами, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Статтею 5 цього ж Закону визначені пільги, щодо сплати судового збору.

Так, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі Отже, закон передбачає лише дві підстави для звільнення позивача від сплати судового збору: у справах про стягнення заробітної плати та у справах про поновлення на роботі.

Позивач звернулася до суду з декількома вимогами, а саме 1) з вимогою про визнання трудових відносин припиненими, 2) зобов`язання видати наказ, 3) стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за невикористану відпустку та вихідної допомоги, 4) про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, 5) стягнення моральної шкоди, з яких три останні вимоги, є вимогами майнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КЗпП України, приписи якої кореспондуються з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Структура заробітної плати визначена ст. 2 Закону України «Про оплату праці», за змістом якої заробітна плата складається з основної та додаткової заробітної плати, а також з інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

Інструкція зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13.01.2004 № 5 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27.01.2004 за № 114/8713, містить основні методологічні положення щодо визначення показників оплати праці у формах державних статистичних спостережень з метою одержання об`єктивної статистичної інформації про розміри та структуру заробітної плати найманих працівників

До фонду оплати праці включаються нарахування найманим працівникам у грошовій та натуральній формі (оцінені в грошовому вираженні) за відпрацьований та невідпрацьований час, який підлягає оплаті, або за виконану роботу незалежно від джерела фінансування цих виплат. Фонд оплати праці складається з: фонду основної заробітної плати; фонду додаткової заробітної плати; інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

Фонд додаткової заробітної плати включає в себе і компенсацію у разі невикористання щорічних (основної та додаткових) відпусток.

Відповідно до п. 3.8. вищевказаної інструкції, суми вихідної допомоги при припиненні трудового договору та суми, нараховані працівникам за час затримки розрахунку при звільненні відносяться до інших виплат, що не належать до фонду оплати праці, тобто не є структурою заробітної плати.

Вказана позиція узгоджується з постановою Верховного Суду від 08.02.2022 № 755/12263/19.

Згідно з ч. 3 ст. 23 ЦПК України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. Тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню, як за вимогу майнового характеру

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, при зверненні до суду з указаним позовом, до сплати підлягає судовий збір за вимогу немайнового характеру - 992,40 грн (про визнання трудових відносин припиненими та зобов`язання видати наказ) та за декілька вимог майнового характеру, - у розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (вихідна допомога + середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні + моральна шкода).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Позивачем не зазначено підстав звільнення від сплати судового збору за вимогою про припинення трудових відносин та зобов`язання видати наказ, стягнення вихідної допомоги, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди та доказів про наявність таких підстав суду не надано.

З огляду на викладене, позивачу слід сплатити судовий збір за наступними реквізитами рахунку:

Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/м.Кр.Рiг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0004577

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Окрім того, інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена, зокрема, на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Криворізького районного суду Дніпропетровської області за посиланням: https://kv.dp.court.gov.ua/sud0420/gromadyanam/sudzbir/

Оригінал квитанції про сплату судового збору або докази, які є підставою для звільнення позивача від сплати судового збору, подати до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, згідно з положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантується кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків, Проте, право на звернення до суду не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відтак, у кожному випадку позивач при зверненні до суду з позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Таким чином, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання заявником певного процесуального алгоритму, що, у даному випадку, передбачений ЦПК України.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, то згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, її необхідно залишити без руху та надати позивачеві 10-денний строк для усунення виявлених недоліків, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП ПРЕМІУМ ГРУП», про визнання трудових відносин припиненими, зобов`язання видати наказ про звільнення та провести розрахунок та стягнення моральної шкоди,- залишити без руху та надати позивачеві 10-денний строк для усунення недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві за адресою вказаною в позовній заяві для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: