Справа № 758/4408/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

14 вересня 2022 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Наливайко В.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Подільська районна в місті Києві державна адміністрація, Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно

У С Т А Н О В И В:

У квітні 2020 року ОСОБА_1 (надалі за текстом - позивач) звернувся до Подільського районного суду міста Києва з позовом до Подільської районної в місті Києві державної адміністрації (надалі за текстом - Подільська РДА), третя особа: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно.

В обґрунтування позову зазначив, що у шлюбі із ОСОБА_3 у нього ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син - ОСОБА_4 . 24.11.1981 року шлюб між позивачем та ОСОБА_3 було розірвано. 29.10.1993 року ОСОБА_3 із ОСОБА_4 приватизували житло, а саме, квартиру АДРЕСА_1 , у рівних частинах, кожному по 1/2 частині. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла. ІНФОРМАЦІЯ_3 , не встигши оформити частину квартири, яка залишилися після смерті матері, але фактично вступивши у спадщину, ОСОБА_4 помер. 13.12.2019 року позивач звернувся до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті сина, цього ж дня, Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа за номером 970/2019. 11.03.2020 року Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме: у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом була вказана відсутність у позивача оригіналів документів, що підтверджують право власності на спадкове майно. Державний нотаріус Н.О. Русіна направляла запит за номером до Подільської РДА щодо видачі дублікату свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Подільської РДА 29.10.1993 року, у зв`язку з тим, що оригінал свідоцтва втрачено. Проте, у видачі дубліката вказаного свідоцтва, було відмовлено.

На підставі викладеного позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить визнати за ним право власності на спадкове майно.

Разом із позовом позивачем заявлено клопотання про витребування у Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори спадкової справи за номером 970/2019, яка заведена після смерті ОСОБА_4 , а також про витребування з Київського міського бюро технічної інвентаризації інвентаризаційної справи на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 13.04.2020 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

22.05.2020 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків та позовна заява в новій редакції, де позивач звернувся з позовом до ОСОБА_2 (надлі за текстом - відповідач), треті особи: Подільська РДА, Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою суду від 09.06.2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Протокольною Ухвалою суду від 09.10.2020 року витребувано у Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . На виконання Ухвали суду 02.11.2020 року від Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 970/2019 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 .

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Від Подільської РДА та Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори надійшли заяви про розгляд справи без їх участі.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, явку свого представника не забезпечила, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, клопотань чи заяв про відкладення розгляду справи до суду не подавала. Оскільки відповідач правом на участь в судових засіданнях не скористалася, за таких обставин, керуючись ст. 223 Цивільно-процесуального кодексу України (надалі за текстом - ЦПК України), суд вважає за можливе здійснити заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 1 ст. 289 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, та це не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на вищевикладене, наявні всі передбачені ч. 1 ст. 223 та ч. 1 ст. 280 ЦПК України підстави та умови для заочного розгляду справи. Суд ухвалив провести заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності усі докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до листа Київського міського бюро технічної інвентаризації від 08.11.2019 року, квартира АДРЕСА_1 , за даними реєстрових книг Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 на праві приватної власності зареєстроване за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації Подільської районної державної адміністрації міста Києва 29.10.1993 року (а.с.20).

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є сином позивача та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві 05.11.2019 року, актовий запис №466 (а.с. 10).

Відповідно до актового запису про смерть № 262 від 16.08.2018 року, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.97-98).

ОСОБА_3 заповідала все своє майно ОСОБА_4 , а у разі коли він помре раніше за неї, або не прийме спадщину, майно, яке належатиме їй на момент смерті або на яке вона матиме право, заповідала ОСОБА_5 (а.с.77).

Відповідно до листа Подільської РДА від 05.12.2019 року, за адресою: АДРЕСА_2 , станом на 15.08.2018 року було зареєстровано дві особи: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з 14.01.1986 року, та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 13.12.1994 року (а.с. 96).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 від 30.08.2019 року, актовий запис № 14528 (а.с. 12).

Позивачем 13.12.2019 року подано до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 (а.с.13).

Відповідач 09.01.2020 року подала заяву про прийняття спадщини після смерті її двоюрідного брата ОСОБА_4 , у зв`язку з тим, що вона має право на спадкування тієї частки, яка належала б за законом її матері (тітці ОСОБА_4 ) - ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , якби вона була живою на час відкриття спадщини.

Державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Русіною Н.О. здійснено запит до Подільської РДА про видачу дубліката свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , у зв`язку із втратою оригінала свідоцтва (а.с.16)

Листом від 15.11.2019 року повідомлено що Подільська РДА не має правових підстав для оформлення дублікату свідоцтва про право власності, оскільки видача дубліката у випадку його втрати або зіпсування, відбувається тільки за заявою власника (співвласників) майна (а.с. 96).

Державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Русіною Н.О. 11.03.2020 року винесено постанову про відмову позивачу у вчиненні нотаріальної дії, а саме, видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , Ѕ частина якої належала померлому особисто, а Ѕ частину якої він фактично прийняв після смерті своєї матері, ОСОБА_3 , але не встиг юридично оформити свої спадкові права (а.с.17).

Відповідно до ст. 1216-1218 Цивільного кодексу України (надалі за текстом - ЦК України), спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповітом спадкодавець може охопити все своє майно чи майнові права або ж визначити конкретне майно (майнові права), які підлягають спадкуванню спадкоємцем, визначені заповітом (ст. 1236 ЦК України).

Стаття 1223 ЦК України визначає, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

За змістом статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шести місяців з часу відкриття спадщини він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Ч. 1 ст. 392 ЦК України встановлює, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 є спадкоємцем за заповітом після ОСОБА_3 , та на час смерті проживав разом з нею. Докази, які б свідчили про відмову ОСОБА_4 від спадщини, в справі відсутні, таким чином, відповідно до ст. 1268 ЦК України, ОСОБА_4 вважається таким, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 помер. Враховуючи положення ст. 1268 ЦК України, ОСОБА_4 на момент смерті належала вся квартира АДРЕСА_1 .

Частина перша статті 1261 ЦК України встановлює, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та зароджені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно статті 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Позивач є батьком ОСОБА_4 , тому в силу положень ст. 1261 ЦК України має право на спадкування за законом у першу чергу. В той же час, згідно норм ст. 1265 ЦК України, відповідач як двоюрідна сестра ОСОБА_4 відноситься до п`ятої черги спадкування за законом.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи те, що позивач, як спадкоємець першої черги, прийняв спадщину, відповідач не одержала права на спадкування після смерті ОСОБА_4 .

З матеріалів справи вбачається, що позивач є єдиним спадкоємцем першої черги, який звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру. Отже, у даному випадку питання про право на спадщину не могло бути вирішено в нотаріальному порядку шляхом видачі свідоцтва про право спадщину за законом, через відсутність правовстановлюючих документів на квартиру.

Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Зі змісту ст. ст. 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати ознакам належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність - достатності.

Згідно зі ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Виходячи із вищенаведеного та враховуючи, що позивач, як спадкоємець за законом, у визначений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини, тобто прийняв спадщину, документи, що підтверджують право власності, були надані позивачем та досліджені судом, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити та визнати за позивачем право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом.

Керуючись ст. ст. 2, 19, 259, 265, 270, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Подільська районна в місті Києві державна адміністрація, Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити;

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яка залишилася після смерті сина - ОСОБА_4 ;

Повне найменування сторін:

позивач - ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 );

відповідач - ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 );

третя особа - Подільська районна в місті Києві державна адміністрація (адреса: 04070, м. Київ, Контрактова площа, б. 2, );

третя особа - Дев`ята Київська державна нотаріальна контора (адреса: 03087, м. Київ, вул. Волинська, 6, );

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення;

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Володимир ГРЕБЕНЮК