У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2022 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Митрофанова А.О., дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з батьком,

В С Т А Н О В И В:

14.11.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з батьком.

Позовна заява та додані до неї документи подані в електронному вигляді через систему «Електронний суд».

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.11.2022 року зазначену цивільну справу розподілено головуючому судді Солом`янського районного суду м. Києва Митрофановій А.О. Фактично справу передано головуючому судді 30.11.2022 року.

Дослідивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно до вимог ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, докази, що підтверджують кожну обставину.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд розірвати шлюб та визначити місце проживання дитини з батьком.

При цьому, позивачем не зазначено у чому конкретно полягає однорідність позовних вимог про розірвання шлюбу та позовних вимог про визначення місця проживання дитини з батьком.

Спільний розгляд різних, не взаємопов`язаних між собою позовних вимог, може ускладнити вирішення справи.

Між тим, у справах про розірвання шлюбу передбачена можливість надання сторонам строку для примирення та зупинення у зв`язку з цим провадження у справі, що в свою чергу, не передбачено при розгляді справ про визначення місця проживання дитини.

Крім того, відповідно до ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Поряд з цим, позивачем не залучено до участі у справі відповідний Орган опіки та піклування за місцем проживання дитини, не долучено письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків.

Крім того, вважаю за необхідне зазначити, що у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, позовна вимога про визначення місця проживання дитини не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовну вимогу немайнового характеру про визначення місця проживання дитини з батьком у сумі 992,40 грн. На підтвердження сплати судового збору необхідно надати оригінал квитанції.

З огляду на викладене, позивачу слід усунути вказані недоліки, визначитись з колом учасників справи, з урахуванням ст. 19 СК України, надати письмовий висновок відповідного органу опіки та піклування щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, докази сплати судового збору за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження заяви до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з батьком - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Митрофанова