Справа № 953/5374/22
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2022 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючої судді Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судових засідань Кот Я.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
28 вересня 2022 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивачка) до ОСОБА_3 (далі - відповідач), в якому позивачка прость розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 25 вересня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, про що 25 вересня 2004 року було здійснено відповідний актовий запис за № 1794.
В обґрунтування позову позивачка посилається на те, що 25.09.2004 між нею та відповідачем зареєстровано шлюб Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції. Від шлюбу подружжя має неповнолітнього сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На даний час сімейні відносини з відповідачем фактично припинені, подружні стосунки та почуття любові один до одного відсутні через різні погляди на спільне життя, відсутності почуття взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки. Крім того, позивачка вказує, що спільне господарство не ведеться, тривалий час вона з відповідачем проживає окремо один від одного. Вважає, що подальше збереження шлюбу суперечить як її інтересам, так і відповідача, а також інтересам дитини. Майнові спорі відсутні. Спір щодо визначення місця проживання дитини відсутній.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 13.10.2022 відкрито загальне позовне провадження правадження у справі за вказаним позовом, призначено підготовче судове засідання.
08.11.2022 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач зазначив, що він не заперечує проти прозовних вимог позивачки та підтримує їх в поному обсязі, а саме прохає суд розірвати шлюб та не застосовувати заходи щодо примирення.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова, 02.12.2022 визначено головуючу суддю у справі: Муратову С.О. Підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: інші обставини, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, що може мати наслідком порушення строку розгляду, передбаченого відповідним процесуальним законом , Відповідно до п. 2.3.50 Положень про автоматизовану систему документообігу суду, винятково у разі , коли суддя у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справ (відповідно до наказу №02-02/135 від 28.11.2022 «Про дострокове припинення відрядження судді Куп`янського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 до Київського районного суду м. Харкова»).
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова, 05.12.2022 визначено головуючу суддю у справі: Лисиченко С.М. Підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: заява про самовідвід судді Муратової С.О.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.12.2022 цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - прийнято до провадження судді Київського районного суду м. Харкова Лисиченко С.М. та призначено її розгляд по суті в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивачка у судове засідання, призначене на 14.12.2022, не з`явилася, про час, день та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку. ОСОБА_1 електронним шляхом направила до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.
Відповідач у судове засідання, яке призначене на 14.12.2022, не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлений судом у встановленому законом порядку. ОСОБА_2 електронним шляхом направив до суду заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову не заперечує.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, та за наявними в справі доказами за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до даних свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 від 26.05.2010, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , укладено шлюб, зареєстрований 25 вересня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №1794 (видане повторно). Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_7 , дружини ОСОБА_7 .
Від шлюбу сторони мають дитину неповнолітню дитину , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зазначений факт підтверджується: свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 07.03.2007, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову №3 Харківського міського управління юстиції, актовий запис №864, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , його батьками зазначені: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно з статтею 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Відповідно до частини 3 та 4 статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно з частиною 1 статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Відповідно до частини 3 статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).
Згідно з статтею 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до статті 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.
Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.
Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, на час розгляду даної справи вони спільного господарства не ведуть, мешкають окремо один від одного. Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивачки, так і відповідача. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін, а також права їхніх дітей, суду не надано.
Враховуючи вищевикладене, та визнання позову відповідачем, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, суд залишає позивачці ОСОБА_1 прізвище - ОСОБА_7 .
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.
Частиною 2 статті 142 передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
З огляду на зазначене, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 496 грн.20 коп.
На підставі частини 1 статті 142 ЦПК України, частини 3 статті 7 Закону України «Про судовий збір» з наступними змінами, у зв`язку з визнанням позову відповідачем позивачці слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову у розмірі 496 грн. 20 коп.
Керуючись статтями 12, 13, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 25 вересня 2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №1794.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_7 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , судовий збір в розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп.
Зобов`язати управління державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова повернути з державного бюджету ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 ), 50 відсотків сплаченего нею згідно з квитанцією №1 від 26.09.2022, судового збору в сумі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп. за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відомості про учасників справи:

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Повний текст судового рішення складено 14 грудня 2022 року.

Суддя С.М. Лисиченко