Провадження №2-с/748/12/22
Єдиний унікальний № 748/3178/15-ц
У Х В А Л А

09 грудня 2022 рокум. Чернігів

Суддя Чернігівського районного суду Чернігівської області Меженнікова С.П.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 748/3178/15,

Встановила:

06.12.2022 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу від 12.11.2015 по справі № 748/3178/15, по якій, за заявою Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» ВП Чернігівський район електричних мереж видано судовий наказ про стягнення з нього заборгованості за спожиту електроенергію в сумі 1700,80 грн та судового збору в сумі 609,00 грн, а також просить поновити пропущений строк звернення до суду.

Заява обґрунтована тим, що у 2015 році у заявника не існувало жодної заборговансті за спожиту електроенергію, усі рахунки оплачувалися щомісячно, однак квітанції не збереглися, у зв"язку зі спливом значного проміжку часу. Про існування вказаного судового наказу дізнався лише 28.11.2022 із єдиного державного реєстру боржників. До цього копії судового наказу не отримував.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.

12.11.2015 Чернігівським районним судом Чернігівської області видано судовий наказ № 748/3178/15-ц за заявою Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» ВП Чернігівський район електричних мереж в особі директора Чернігівського району електричних мереж ПАТ «Чернігіволенерго» про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІІН НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованості за спожиту електроенергію в сумі 1700,80 грн. та судового збору в сумі 609 грн.

Щодо доводів заявника ОСОБА_1 про те, що на день видачі судового наказу у нього була відсутня заборгованість по електроенергії, то такі доводи не підтвердженні жодним доказом, а тому суд не приймає їх до уваги, оскільки відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Боржником ОСОБА_1 подано заяву про скасування судового наказу 06.12.2022, тобто, після закінчення строку, встановленого ч.1 ст.170 ЦПК України. Щодо поважності пропуску строку зазначає, що про існування судового наказу дізнався 28.11.2022 із єдиного державного реєстру боржників, однак, як вбачається із копії судового наказу, то даний виконавчий документ перебував також на виконанні у державного виконавця у 2016, 2017 та 2018 роках, про що свідчать відповідні відмітки державного виконавця.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

При цьому, ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд із урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Дотримання строку звернення до суду з заявою про скасування судового рішення є однією з умов для реалізації права, вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у відносинах.

Отже, чинне законодавство, встановленими строками, обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

У відповідності до ст. 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи вищевикладене, підстав для поновлення пропущеного строку суддя не знаходить, оскільки обставини зазначені у клопотання про поновлення пропущеного строку не можуть бути визнані такими, які вказують на поважність причини пропуску строку.

Отже, наявності поважних причин пропущення боржником ОСОБА_1 строку на звернення з заявою про скасування судового наказу судом не встановлено, тому заява підлягає поверненню заявнику.

Керуючись статтями 12, 126, 169-171, 353, 354 ЦПК України, суддя .

Ухвалила:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу № 748/3178/15 від 12.11.2015.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № № 748/3178/15 повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду на протязі п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.П. Меженнікова