У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Омельченко Ю. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 23 квітня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 23 квітня 2020 року було задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на неповнолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 5 000 грн щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного, починаючи з дня набрання рішенням законної до досягнення дитиною повноліття.

09 грудня 2021 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з заявою про перегляд вищевказаного заочного рішення. В обґрунтування заяви зазначає, що про дату, час і місце судового розгляду він у встановленому законом порядку повідомлений не був, тому не міг подати заперечення на позовну заяву та надати пояснення. Крім того, відповідач вважає, що при ухваленні заочного рішення судом не були з`ясовані обставини, які мають істотне значення для правильного вирішення вказаної справи, зокрема, той факт, що рішенням Апеляційного суду Донецької області від 27 березня 2012 року за позивачем визнано право власності на квартиру АДРЕСА_1 , тому твердження позивача про наявність у відповідача квартири є хибним, не враховано, що відповідач на теперішній час офіційного доходу на території підконтрольній українській владі не отримує та на його утримання знаходиться рідний брат, який є інвалідом 2 групи з психічним захворюванням. Таким чином, твердження позивача про покращення фінансового стану відповідача не відповідає дійсності.

03 лютого 2022 року до суду надійшли письмові заперечення ОСОБА_2 на заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, в яких позивач зазначає, що вказана заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню, з огляду на наступне. З матеріалів справи вбачається, що судом було належним чином повідомлено відповідача у порядку, встановленому для повідомлення осіб, які знаходяться на тимчасово окупованих територіях України, однак правом на подання до суду відзиву він не скористався в судове засідання не з`явився. Інші наведені ОСОБА_1 підстави для скасування заочного рішення не впливають на зміст оскаржуваного судового рішення та не є такими, які б не були враховані і досліджені судом при розгляді справи по суті раніше.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин неявки суд не повідомив.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Відповідно до частини першої статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність сторін.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частиною першою статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до частини третьої статті 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Частиною першою статті 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Так, з матеріалів справи вбачається, та не заперечується ОСОБА_1 , що адреса реєстрації та проживання останнього є: АДРЕСА_2 , що є тимчасово окупованою територією України.

Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» якщо остання відома адреса місця проживання (перебування), місцезнаходження чи місця роботи учасників справи знаходиться на тимчасово окупованій території, суд викликає або повідомляє учасників справи, які не мають офіційної електронної адреси, про дату, час і місце першого судове засідання у справі через оголошення на офіційному вебсайті судової влади України (з посиланням на вебадресу відповідної ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень), яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за двадцять днів до дати відповідного судового засідання.

Суд викликає або повідомляє таких учасників справи про дату, час і місце інших судових засідань чи про вчинення відповідної процесуальної дії через оголошення на офіційному вебсайті судової влади України (з посиланням на вебадресу відповідної ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень), яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання або вчинення відповідної процесуальної дії.

З опублікуванням такого оголошення відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Таким чином, той факт, що відповідач - ОСОБА_1 фактично не отримував судових повісток за місцем реєстрації не означає, що останній не був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, оскільки таке повідомлення було зроблено у відповідності до частини першої статті 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» через оголошення на офіційному вебсайті судової влади України.

Отже, відповідача повідомлено про розгляд судом вказаної справи у встановленому законом порядку, але через його неявку судом було ухвалено заочне рішення.

Крім того, суд вважає, що докази, на які посилається відповідач у заяві про перегляд заочного рішення, не мають істотного значення для вирішення даної справи, оскільки вони не спростовують встановлені судом обставини у справі та були враховані судом при ухваленні заочного рішення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що підстави для скасування заочного рішення суду відсутні.

Керуючись статтями 260, 280-289, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 23 квітня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Л. М. Ішуніна