Провадження № 2/127/3963/21
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

24 травня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Гуменюка К.П.,

за участю секретаря судового засідання Шмигори О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

вимоги позивача: стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» заборгованість у розмірі 9 204 грн. 07 коп. за кредитним договором № б/н від 01 вересня 2011 року та судові витрати,

в с т а н о в и в :

У вересні 2021 року акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду із даним позовом.

В обґрунтування позову зазначалося про те, що ОСОБА_3 01 вересня 2011 року підписав Анкету заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку.

Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою складає між ним та банком договір, що підтверджується підписом у заяві. Банком на підставі договору про надання батьківських послуг відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування карткового рахунку. Для користування картковим рахунком відповідач отримала кредитну картку. Щодо встановлення і зміни кредитного ліміту банк керувався пунктами 2.1.1.2.3. та 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг на підставі яких, відповідач при укладенні договору про надання банківських послуг дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку.

Свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг позивач виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер. Спадкоємцями, які постійно прожили із спадкодавцем є відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Позивачем 02 квітня 2019 року була направлена претензія кредитора до нотаріальної контори.

19 січня 2021 року до спадкоємців було направлено лист-претензію, згідно яких позивач пред`явив свої вимоги, але ніяких дій не було виконано.

Станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком становить 9 204 грн. 07 коп.

З підстав зазначених вище, позивач звернувся до суду із даною позовною заявою.

Ухвалою суду від 15 вересня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. Даною ухвалою також витребувано у Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради відомості про коло осіб, місце проживання яких було зареєстровано з ОСОБА_3 на день його смерті та витребувано у Першої вінницької державної нотаріальної контори завірену належним чином копію спадкової справи відкритої внаслідок смерті ОСОБА_3 (а.с. 87).

Ухвалою суду від 11 листопада 2021 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті (а.с. 126).

Представник позивача до судового засідання не з`явився, зазначивши в позовній заяві, що в разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника банку та винесення заочного рішення судом.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились з невідомих суду причин, про час і місце розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином, про поважні причини неявки до суду не повідомили, відзив на позовну заяву не надано.

За загальним правилом частини першої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів, які належно повідомлялись про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти й відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 01 вересня 2011 року ОСОБА_3 підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанку (а.с. 23), згідно якої позичальник отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

На підтвердження укладення між банком та позичальником ОСОБА_3 кредитного договору та наявності у останнього заборгованості за вказаним договором, позивачем АТ КБ «ПриватБанк» надано до суду розрахунок заборгованості за кредитним договором (а.с. 8-14), виписка про рух коштів (а.с. 15-21), Витяг з Умов та правил надання банківських послуг та Витяг з тарифів банку (а.с. 25-48).

Відповідно до частин першої, другої статті 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , видане Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області (а.с. 148).

ОСОБА_3 зобов`язання за вказаним вище договором належним чином не виконав, у зв`язку з чим станом на день його смерті виникла заборгованість у розмірі 9 204 грн. 07 коп., що підтверджується відповідним розрахунком (а.с. 8-14) та випискою по картковому рахунку (а.с. 15-21).

Зі спадкової справи № 233/2019 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (а.с. 139-168) вбачається, що 05 квітня 2019 року із заявою про прийняття спадщини звернулась донька померлого - ОСОБА_2 (відповідач по справі). 25 квітня 2019 року до нотаріуса із заявою про відмову від прийняття спадщини на користь доньки, звернулась дружина померлого - ОСОБА_1

01 квітня 2021 року, на підставі заяви ОСОБА_2 від 01 квітня 2021 року, державним нотаріусом Першої Вінницької державної нотаріальної контори видано свідоцтво про право на спадщину за законом. Спадщина на яку видане свідоцтво складається із 1/3 частки квартири під АДРЕСА_1 .

13 березня 2020 року із претензією кредитора звернулось АТ «КБ «ПриватБанк», яка отримана нотаріусом 07 квітня 2020 року.

Частиною першою статті 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Згідно із частиною першою статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За змістом статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Згідно з частиною другою статті 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Частиною першою статті 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті 1218 ЦК України).

Статтею 1261 ЦК України встановлено, що в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Згідно із частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

При розгляді даної справи по суті встановлено, що єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті позичальника ОСОБА_3 відповідач у справі ОСОБА_2 . Вартість отриманого нею у спадщину майна, а саме частка квартири значно перевищує розмір заборгованості.

Відповідно до статті 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Частиною першою статті 1282 ЦК України передбачено, що спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Із розрахунку заборгованості за договором від 01 вересня 2011 року вбачається, що заборгованість ОСОБА_3 становить 9 204 грн. 07 коп.

За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ними у спадщину майна. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи.

При вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора необхідно з`ясувати коло спадкоємців, встановити належність спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартість отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 січня 2020 року (справа № 306/2000/16-ц), яку суд враховує при вирішенні цієї справи.

За чинним законодавством спадкоємці, що прийняли спадщину, повинні виконати боргові зобов`язання в межах дійсної вартості майна, одержаного ними у спадщину. Вартість спадщини визначається на час відкриття спадщини. Отже, умовою відповідальності спадкоємця за боргами спадкодавця є факт прийняття спадщини. Аналогічні роз`яснення надані в абзаці 2 пункту 32 Постанови Пленуму Верхового Суду України «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» № 5 від 30 березня 2012 року, де зазначено, що з урахуванням положення статті 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

При розгляді даної справи по суті встановлено, що єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 відповідач у справі ОСОБА_2 і як встановлено судом, що вартість отриманого нею у спадщину майна, а саме частки квартири значно перевищує розмір заборгованості.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що ОСОБА_2 , як спадкоємець першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , прийняла спадщину у встановленому законом порядку та повинна відшкодувати кредитору спадкодавця суму боргу за кредитом у розмірі 9 204 грн. 07 коп.

Оскільки ОСОБА_1 відмовилась від прийняття спадщини на користь ОСОБА_2 , то стягнення суми боргу слід покласти лише на останню.

Вимогами статті 141 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких, позивачеві відмовлено.

Таким чином стягненню із відповідача ОСОБА_2 на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 2 270 грн.

На підставі викладеного та керуючись статтями 12, 81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 у межах вартості спадкового майна після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 01 вересня 2011 року № б/н в розмірі 9 204 (дев`ять тисяч двісті чотири) грн. 07 коп., а також судовий збір у розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Рішення суду може бути оскаржене позивачем до Вінницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Вінницький міський суд Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», місцезнаходження юридичної особи: Україна, 01001, місто Київ, вул. Грушевського, будинок 1Д, ідентифікаційний код юридичної особи: 14360570.

Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Суддя Вінницького міського суду

Вінницької області Костянтин ГУМЕНЮК