Номер провадження: 22-ц/813/579/22
Головуючий у першій інстанції Кисельов В. К.
Доповідач Сегеда С. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого Сегеди С.М.,

суддів: Гірняк Л.А.,

Комлевої О.С.,

за участю секретаря Хухрова С.В.,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні, без участі учасників справи, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 09 лютого 2021 року про скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», треті особи: Перший Суворовський відділ державної виконавчої служби м. Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області, Акціонерне товариство «Райффайзен банк Аваль», правонаступником якого залучено Акціонерне товариство «Кристал Банк», про визнання звіту про незалежну оцінку нерухомого майна недійсним,

встановив:

29.12.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ДП «Сетам», треті особи: Перший Суворовський ВДВС м. Одеси ГТУЮ в Одеській області, АТ «Райффайзен банк Аваль», про визнання звіту про незалежну оцінку щодо нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , недійсним (т.1, а.с.1-3).
Разом із позовом, ОСОБА_1 подав клопотання про забезпечення позову шляхом заборони проводити дії, направлені на реалізацію майна ОСОБА_1 з прилюдних торгів, а саме: квартири АДРЕСА_2 (а.с.4-5).
Ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 03.01.2019 року вищевказане клопотання було задоволено (т.2, а.с.10).
В подальшому, ОСОБА_1 подав заяву про відмову від вищевказаного позову (а.с.120), яка ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 26.04.2019 року була задоволена, а провадження у даній справі закрито (т.1, а.с.122).
Крім того, 02.02.2021 року представника ДП «Сетам» звернувся до Суворовського районного суду м.Одеси із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, яке ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 09.02.2021 року було задоволено (т.2, а.с.8).
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 ставить питання про скасування вищевказаної ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 09.02.2021 року, та просить заяву про скасування заходів забезпечення у дані справі направити на новий розгляд до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права.

Вирішуючи питання про слухання справи в прядку спрощеного позовного провадження, у відсутність учасників справи, колегія суддів виходить із того, що всі учасники справи належним чином повідомлені про час і місце судового засідання (т.2, а.с.97-98, 101-102).

Крім того, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Таким чином, розгляд даної справи здійснений 23.11.2022 року в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, у відсутність учасників справи, оскільки учасники справи повідомлені про час і місце судового засідання належним чином, про що вказано вище. Повний текст судового рішення складений 02.12.2022 року.

Крім того, відповідно до ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність. Згідно зі ст. 12-2 вказаного Закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосудді, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. Згідно зі ст. 26 вказаного Закону правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. Явка сторони до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою, а тому перешкоди для розгляду справи в даному випадку відсутні.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що дана справа перебуває на розгляді суду апеляційної інстанції рік (т.2, а.с.61), колегія суддів вирішила дану справу розглядати судом апеляційної інстанції в порядку спрощеного позовного провадження за наявними матеріалами, у відсутність учасників справи.
Стосовно клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи (т.2, а.с.108), колегія суддів вважає, що воно задоволенню не підлягає, виходячи вищевикладеного, з того, що явка до суду апеляційної інстанції є необов`язковою, а також виходячи з наступного.

Так, колегія суддів зазначає, що Одеський апеляційний суд працює в режимі воєнного стану, розглядає справи за розкладом та обробляє поштову кореспонденцію кожного дня.
Крім того, розпорядженням голови Одеського апеляційного суду №1 від 02.03.2022 в Одеському апеляційному суді запроваджено особливий режим роботи суду в умовах воєнного стану, відповідно до якого робота суду апеляційної інстанції здійснюється шляхом здійснення розгляду термінових справ, зокрема, пов`язаних із питаннями обороноздатності держави, забезпеченням режиму воєнного стану, мобілізації, розглядом клопотань щодо негласних слідчих (розшукових) дій та оперативно-розшукових заходів та інших питань, які потребують термінового вирішення, а також тимчасово (на час воєнного стану) обмежено допуск в приміщення суду осіб, які не є учасниками судових засідань.
Разом із тим, зазначеним розпорядженням, з огляду на обмеження подання учасниками провадження заяв про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або небезпеку для життя, розгляд в тому числі справ про адміністративні правопорушення дозволено продовжити без участі учасників провадження в приміщенні Одеського апеляційного суду або в режимі відеоконференції.
Дане розпорядження розміщено на сайті Судової влади Одеського апеляційного суду.
Водночас, вищезгаданим розпорядженням рекомендовано учасникам судового провадження утриматися від відвідування приміщення суду та подавати заяви про проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Крім того, слід зазначити, що минуле судове засідання призначене на 11.05.2022 року було відкладено у зв`язку із надходженням від ОСОБА_1 аналогічної заяви про відкладення судового засідання через введення на території України воєнного стану (т.2, а.с.96).
Оскільки, ОСОБА_1 був сповіщений про дату, місце і час проведення судового засідання заздалегідь (т.2, а.с.102), ніщо не перешкоджало йому прийняти участь в розгляді справи в режимі відеоконференції, як того вимагає ст. 212 ЦПК України.
Тобто, посилання ОСОБА_1 на те, що він не може взяти участь у судовому засіданні через воєнний стан, не є підставою для відкладення розгляду справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про необхідність відмови у задоволенні апеляційної скарги, виходячи з наступних підстав.

Задовольняючи клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд першої інстанції виходив із того, що ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 26.04.2019 року прийнято заяву ОСОБА_1 про відмову від позову та закрито провадження у даній справі. Ця обставина свідчила про припинення підстави для продовження заборони дії щодо реалізації спірної квартири.
Апеляційний суд погоджується із таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.
Відповідно до п.3 ч.1-2 ст.208 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом. Про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.
Якщо заява про відмову від позову чи мирова угода сторін відповідають вимогам ст. 206 і 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про прийняття відмови позивача від позову або про затвердження мирової угоди сторін, якою одночасно визнає нечинним судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, та закриває провадження у справі.
Так з матеріалів справи вбачається, що у зв`язку з поданням ОСОБА_1 заяви про відмову від позову, яка відповідає вимогам ст.206 ЦПК України, суд прийняв відмову позивача від позову, визнав нечинним судове рішення суду першої інстанції, та закрив провадження у справі (т.2, а.с.120,122).

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.
Згідно з ч.ч. 1, 2, 9, 10 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.
У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.
За своєю правовою природою забезпечення позову є гарантією виконання рішення суду про задоволення позову. Вжиття судом цих заходів встановлює до прийняття рішення по справі певні обмеження здійснення учасниками справи, зокрема відповідачами, цивільних прав.
Як правило, заходи забезпечення позову діють до виконання судового рішення, разом із тим, у разі постановлення судом ухвали про закриття провадження у справі вжиті заходи підлягають скасуванню.
Згідно п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд скасовує вжиті заходи забезпечення позову, в тому випадку, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінилися обставини, що зумовили його застосування.

Виходячи з того, що провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ДП «Сетам», треті особи: Перший Суворовський ВДВС м. Одеси ГТУЮ в Одеській області, АТ «Райффайзен банк Аваль», правонаступником якого є АТ «Кристал Банк», про визнання звіту про незалежну оцінку нерухомого майна недійсним закрито, у зв`язку з відмовою позивача від позову, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність скасування вжитих заходів забезпечення позову.

Крім того, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, що суд першої інстанції правильно визначився з правовими нормами, які регулюють вирішення питання про скасування забезпечення позову, а тому доводи апеляційної скарги про порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, є безпідставними.
При цьому висновки суду першої інстанції не суперечать правовій позиції Верховного Суду щодо порядку та підстав скасування заходів забезпечення позову, висловленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 4 серпня 2021 року (справа №760/18551/18).

Крім того, колегія суддів зауважує, що є безпідставними посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на положення ст.128 ЦПК України, як на підставу для скасування ухвали суду, оскільки з даної норми вбачається, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. З аналізу ст.158 ЦПК України слідує, що питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні, однак, дана норма не містить положень щодо розгляду заяви з повідомленням учасників справи.

Згідно ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Колегія суддів зазначає, що заявник апеляційної скарги не надав суду достатніх, належних і допустимих доказів існування обставин, на які він посилається як на підставу своїх заперечень проти заяви та доводів апеляційної скарги.
За змістом ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотримання норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданням цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог або заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів також зазначає, що Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі Конвенція) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Суд апеляційної інстанції враховує положення практики ЄСПЛ про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справа «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32.)
Пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (Burg and others v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no.2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду, доводи апеляційної скарги її не спростовують, ухвалу постановлено у відповідності до вимог матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, оскаржувану ухвалу суду - залишити без змін.

Також слід зазначити, що ухвалою Одеського апеляційного суду від 23.11.2022 року, повний текст якої виготовлений 02.12.2022 року, до участі у справі в якості правонаступника третьої особи АТ «Райффайзен банк Аваль» було залучено АТ «Кристал Банк».

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст. 374, ст.ст. 375, 381 384, 389, ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 09 лютого 2021 року про скасування заходів забезпечення позову залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 02.12.2022 року.

Судді Одеського апеляційного суду: С.М. Сегеда

Л.А. Гірняк

О.С. Комлева