14.12.2022 Єдиний унікальний номер 205/6534/22
Провадження № 2-о/205/193/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2022 рік м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді Бізяєвої Н.О., за участі секретаря судового засідання Ільічової К.В. розглянувши в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Територіальна громада м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради, Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Батова Людмила Григорівна про встановлення факту проживання однією сім`єю, без реєстрації шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з даною заявою, в якій просила встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з березня 2008 року по день смерті ОСОБА_2 24.04.2018 рік за адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування своєї заяви вказала на те, що з березня 2008 року заявниця зустрілася з ОСОБА_2 , почали зустрічатися та він запропонував перейти жити до нього в квартиру АДРЕСА_2 . Вона погодилась та переїхала в вищезазначену квартиру. Квартира потребувала капітального ремонту, тому вони разом робили ремонт в квартирі, купували побутову техніку, меблі. Мали спільний бюджет. Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_2 . Спадкоємців, окрім заявника померлий не мав. Постановою від 22.11.2018 року Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Батова Л.Г. відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину з причин відсутності документів, які б підтверджували факт родинного зв`язку, а саме свідоцтва про шлюб.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 06.10.2022 року було прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження по даній цивільній справі.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська про витребування доказів від 06.10.2022 року було витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу спадкову справу, що була заведена після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На виконання вказаної ухвали суду 01.11.2019 року на адресу суду від органу нотаріату надійшла копія такої спадкової справи,

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 06.10.2022 року було задоволено клопотання про виклик свідків.

01.12.2022 року від представника Дніпровської міської ради - Недосвітної С. до суду була подана заява про закриття провадження у справі, на підставі з 2018 року у провадженні Ленінського районного суду перебувала не одна справа, в яких заявником була ОСОБА_1 з вимогами щодо встановлення факту проживання зі спадкодавцем чоловіка та дружини. Так, у провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебувала № 205/8913/18 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: територіальна громада в особі Дніпровської міської ради, ПАТ КБ «Приватбанк» про встановлення факту проживання зі спадкодавцем. Ухвалою від 28.08.2019 зазначену заяву було залишено без розгляду. Також у провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебувала справа за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Дніпровської міської ради про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю та визнання права власності в порядку спадкування за законом. Рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська у справі № 205/8156/19 від 08.12.2020 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено у повному обсязі. Встановлено факт постійного проживання ОСОБА_1 однією сім`єю з ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 по ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 31,7 кв.м. Не погодившись із зазначеним рішенням, Дніпровська міська рада звернулась до Дніпровського апеляційного суду із апеляційною скаргою. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 09.06.2021 апеляційну скаргу Дніпровської міської ради задоволено, скасовано та ухвалено нове, яким відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог. Зазначену справу за скаргою ОСОБА_1 було переглянуто в касаційному порядку. Постановою Верховного Суду від 30.06.2022 касаційну скаргу залишено без задоволення, а рішення апеляційної інстанції без змін.

Вважають, що спір у цих правовідносинах вирішено, так як набрало законної сили рішення з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Крім того, рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30.03.2022 у справі №205/5655/21 заяву Дніпропетровської міської ради задоволено. Визнано відумерлою спадщину, яка складається з квартири АДРЕСА_2 , що залишилась після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 та передано її у власність територіальної громади в особі Дніпропровської міської ради.

14.12.2022 року від заявника ОСОБА_1 до суду надійшли пояснення до заяви Дніпровської міської ради про закриття провадження по справі. В яких зазначила, що подана представником територіальної громади в особі Дніпровської міської ради заява не відображає повної картини по даній справі та не відповідає законодавству України. Дійсно сторони ті самі, предмет і вимоги інші. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду розглянув справу №909/243/18 в якій акцентував увагу на відміностях між поняттями «предмет спору» та «предмет спору» та «предмет позову». Зокрема, ВС зазначив, що предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спріних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник конфлікт між позивачем та відповідачем. Предметом звернення її до суду з позовною заявою до Територіальної громади міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради, Третя особа АТ КБ « ПриватБанк» по справі №205/8156/19 було встановлення факт проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як 5 років до часу відкриття спадщини, як спадкоємця четвертої черги а також визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом після померлого. А в заяві ОСОБА_1 до суду по справі № 205/6534/22 предметом позову є безпосередньо правова вимога заявника до Заінтересованої особи Дніпровської міської ради, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, тобто встановлення факту проживання однією сім`єю, як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу.В поясненнях зазначила, розгляд заяви представника територіальної громади в особі Дніпровської міської ради Недосвітної С., проводити без її участі.

Суд, дослідивши вказані матеріали справи, вважає що вказану заяву про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю, як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу слід залишити без розгляду виходячи із наступних підстав.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Відповідно до частини сьомої статті 19 ЦПК України окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно із частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно із частиною першою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеному у свідоцтві про народження або паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Відповідно до частини другої статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановленні лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Згідно із частиною четвертою статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 (провадження № 61-51сво18) зроблено висновок, що «юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зазначено, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Подібні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 752/20365/16-ц (провадження № 61-24660св18), від 05 грудня 2019 року у справі № 750/9847/18 (провадження № 61-18230св19), від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19 (провадження № 61-14667св20), від 16 червня 2021 року у справі № 643/6447/19 (провадження № 61-14968св20).

Звертаючись до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю, як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу, визначаючи мету встановлення вищезазначеного факту, заявник посилалася на необхідність реалізації права на оформлення спадкового майна, що залишилось після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд погоджується з доводами заявника, що предметом звернення до суду ОСОБА_1 з позовною заявою до Територіальної громади міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради, Третя особа АТ КБ « ПриватБанк» по справі №205/8156/19 було встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як 5 років до часу відкриття спадщини, як спадкоємця четвертої черги, а також визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом після померлого. Тобто предметом позову був об`єкт спірних правовідносин, а також заявлена правова вимога, щодо встановлення факту проживання однією сім`єю не менше як 5 років до часу відкриття спадщини, як спадкоємця четвертої черги, а також визнання права влансоті на майно в порядку спадкування за законом після померлого.

А в заяві ОСОБА_1 до суду по справі № 205/6534/22 предметом позову є безпосередньо правова вимога заявника до заінтересованої особи Дніпровської міської ради, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, тобто встановлення факту проживання однією сім`єю, як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу.

Проте, в даному випадку, судом встановлено наявність ще однієї особи - територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, що, також претендує на спадкове майно.

Рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 березня 2022 року визнано спадщину відумерлою після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка складається із квартири АДРЕСА_3 , та передана її у власність територіальної громади міста в особі Дніпровської міської ради (рішення законної сили не набрало).

Отже, під час вирішення питання про встановлення факту проживання зі спадкодавцем ОСОБА_2 однією сім`єю, без реєстрації шлюбу, в окремому провадженні можуть зачіпатися майнові права територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, після померлої особи.

Таким чином, суд доходить висновку, що в даному випадку між вказаними особами виник спір про право, вирішення якого можливе лише в порядку позовного провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України, якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи суддя залишає заяву без розгляду.

Таким чином, враховуючи все вище викладене, з поданої заявником заяви вбачається спір про право, тому суд вважає, що заявлені вимоги не підлягають судовому розгляду в порядку окремого провадження, а спір належить вирішувати у порядку позовного провадження.

Керуючись ст. ст.293, 294, 315 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Територіальна громада м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради, Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Батова Людмила Григорівна про встановлення факту проживання однією сім`єю, без реєстрації шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, її право на звернення до суду з відповідним позовом в порядку позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суд може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було поставлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Н.О. Бізяєва