РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2022 року

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді Харечка С.П.,

при секретарі Литвиненко В.М.

розглянувши у відкритому судовому засідання цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Рівненського міського суду Рівненської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в якому просить визнати за нею право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 2/7 частки у квартирі АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 07 жовтня 2022 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі, підготовче судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 03 листопада 2022 року з повідомленням (викликом) сторін, визначено сторонам строк для подання відзиву на позов, відповіді та заперечень.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилася спадщина на 2/7 частки у квартирі АДРЕСА_1 . Позивачі та відповідачі є спадкоємцями четвертої черги, які прийняли спадщину, оскільки на день смерті всі були зареєстровані та проживали з спадкодавцем. Станом на день звернення до суду свідоцтво про право на спадщину за законом відповідачі не отримали, від спадщини у встановлений строк не відмовлялися, існує спір з приводу спадкового майна.

Представником позивача адвокатом Шендерою О.М. подано клопотання про витребування з Першої рівненської державної нотаріальної контори копію спадкової справи № 46479138 зареєстрованої 27.02.2009р., після смерті ОСОБА_4 померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказане клопотання судом задоволено, копію спадкової справи витребувано з Першої рівненської державної нотаріальної контори.

На адресу суду через канцелярію подано заяву від представника позивача в якій вона просить розглядати позовну заяву без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, не заперечують проти ухвалення заочного рішення.

Відповідачі в судове засідання повторно не з`явилися. Про дату і час розгляду справи повідомленні належним чином.До суду надійшли заяви від відповідачів в яких вони вказують про визнання позовних вимог, просять розглядати справу без їхньої участі.

Розглянувши подані позивачем документи і матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Рівненського міського управління юстиції 07.10.2008р.

За життя ОСОБА_4 склала заповіт на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 згідно якого заповіла останній будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку, що знаходиться в АДРЕСА_2 . Суд дослідив спадкову справу № 117/2009 відкриту після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , копія якої надійшла на адресу суду від Першої рівненської державної нотаріальної контори Рівненської області. Встановив що 25 вересня 2012 року ОСОБА_6 державний нотаріус Першої рівненської державної нотаріальної контори видала свідоцтво про право на спадщину за заповітом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на спадкове майно, що складалося з будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки, які знаходяться в АДРЕСА_2 . Спадкова справа № 117/2009 після смерті ОСОБА_4 розпочата 27 лютого 2009 року та закінчена 25 вересня 2012 року.

Спадкове майно, на яке відкрилася спадщина за законом складається з 2/7 частки у квартирі АДРЕСА_1 . Спадкодавцю належить 1/7 квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого Департаментом міського господарства Рівненської міської Ради, наказ № 375 від 23 вересня 1998р.; 1/35 квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину ( АВР №740804 р№4-403/13.03.2001) виданого Першою рівненською державною нотаріальною конторою; 4/35 квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину (ВАМ № 836434 р№4-870/17.09.2003) виданого Першою рівненською державною нотаріальною конторою.

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4 є сини: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_8 . ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 ; ОСОБА_8 , на день смерті матері заяву про прийняти спадщини не подавав, разом з спадкоємцем не проживав, відтак спадщину не прийняв.

Спадкоємці другої та третьої черги відсутні. Спадкоємцями четвертої черги є: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (Відповідач 1) внук померлої; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (Відповідач 2) внучка померлої; ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (Позивач) - правнучка померлої. У встановлений ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк спадщину прийняли троє спадкоємців: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , оскільки на день смерті всі були зареєстровані та проживали з спадкодавцем, що підтверджується копією будинкової книги, яка міститься в спадковій справі та відповіддю наданою Центром надання адміністративних послуг у місті Рівному Управління забезпечення надання адміністративних послуг у місті Рівному вих. № 14-373/01-16 від 30.11.2021р.

Відповідачі до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину не зверталися, позовні вимоги визнали в повному обсязі. Визнання позовних вимог не порушує прав та інтересів третіх осіб.

Відповідно до ст. 1264 Цивільного кодексу України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частинами першою, третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Отже, статтями 1268 та 1269 ЦК України презюмується, що у разі, коли спадкоємець постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, то він вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він не заявив про відмову від неї протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Тобто, дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, чітко визначені у частинах третій, четвертій статті 1268, статтях 1269, 1270 ЦК України.

Згідно зі статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно до нотаріуса, який відповідно до вимог статті 68 Закону України «Про нотаріат» при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку. Верховний Суд висловив відповідну правову позицію у постанові від 22 вересня 2021 року у справі №227/3750/19 суд вказав на право спадкоємця за заповітом чи за законом прийняти або не прийняти спадщину. Ст. ст. 1268 та 1269 ЦК України презюмується, що коли спадкоємець постійно проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, то він вважається таким, що прийняв спадщину, якщо не заявив про відмову від неї протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене звернення з даним позовом до суду є винятковим способом захисту права позивача оформити спадкове майно, оскільки існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку. Позивач ОСОБА_1 позбавлена можливості оформити право власності на все спадкове майно після смерті ОСОБА_4 у нотаріальній конторі, оскільки не відкривалася спадкова справа після смерті спадкодавця і відповідачі не подавали до нотаріуса відмову про прийняття спадщини. Іншого способу отримати документ на спадкове майно у Позивача Відсутній.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 258, 259, 264, 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 на 2/7 частки у квартирі АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Позивач ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , адреса: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса: АДРЕСА_4 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , адреса: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Повний текст рішення виготовлено 06.12.2022 року.

Суддя Харечко С.П.