Справа №638/3500/20
Провадження № 2/638/1314/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2022 року м.Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Цвіри Д.М.,

за участю секретаря судового засідання Зінченко А.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою АТ «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовною заявою Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 03 квітня 2020 року, провадження у справі відкрите, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання.

Відповідачем ОСОБА_1 до суду подане клопотання, в кому вона просить суд призначити по даній справі № 638/3500/20 експертизу та залишити позовну заяву без розгляду.

В обгрунтування заявленого клопотання посилається на те, що юридична особа бере участь у справі через свого належним чином уповноваженого представника. Окремо кодекс передбачає порядок представництва у суді, що здійснюється адвокатом ( ч. 8 ст.43 ЦПК України). В постанові ВСУ від 08.07.2021 року по справі №916/3209/20 суд дійшов до висновку, що законодавець передбачив обов`язковість та безумовність вимоги процесуального закону стосовно підписання позовної заяви власноручним або електронним цифровим підписом позивача (його представника). Використання факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису процесуальним кодексом не допускається. Скріплення позовної заяви підписом позивача або його представника має бути виконане власноручно. У разі недотримання цих вимог процесуальний закон не передбачає можливості залишення позовної заяви без руху задля підтвердження волевиявлення позивача, а в залежності від стадії процесу встановлює безумовні наслідки, зокрема, повернення позовної заяви і доданих до неї документів зі стадії відкриття провадження у справі або залишення позову без розгляду після відкриття провадження у справі п.п. 1, 2, 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Відповідач вважає, що позивачем підписано позовну заяву не власноручно, а з використанням факсимільного відтворення підпису, що тягне залишення позовної заяви без розгляду. У разі, якщо позивач не визнає факт підписання позовної заяви з використанням факсимільного відтворення підпису, відповідач просить суд призначити технічну експертизу для з`ясування способу нанесення підпису позивача на позовній заяві та доданих документів.

Представником позивача АТ «Альфа-Банк» подано до суду письмові пояснення на клопотання відповідача про призначення по даній справі № 638/3500/20 експертизи та залишення позовної заяви без розгляду.

В письмових поясненнях представник позивача вважає , що клопотання не підлягає задоволенню, бо суд після відкриття провадження по справі лише у виключних випадках за клопотанням сторони може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без руху у порядку ст. 185 ЦПК України, а аж ніяк не залишення позовної заяви без розгляду. Тобто, дане клопотання не може бути задоволене судом як таке, що не відповідає вимогам процесуального законодавства. Відповідач зазначаючи про ймовірний факсимільний підпис повноважної особи на позовній заяві намагається ввести суд в оману з єдиною метою уникнути цивільної відповідальності. Навіть якщо судом буде встановлено факсимільний підпис на позовній заяві повноважної особи, суд завжди визнає такий дефект форми правочину несуттєвим для визнання його недійним. Відповідно до ч. 3 ст. 207 ЦК України використання при вчиненні правочину факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, електронно-числового підпису або іншого аналогу власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства. Крім того, як зазначено представником позивача, він підтверджує, що підпис представника АТ «Альфа- Банк» виконаний нею власноручно, що підтверджується її власноручним підписом на копії довіреності.

Представник позивача АТ «Альфа-Банк», будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час розгляду справи, у підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій судове засідання просив провести у його відсутності, проти задоволення клопотання ОСОБА_1 заперечував.

Відповідач у підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленою про місце, дату та час розгляду справи, не з`явилась, причини своєї неявки суду не повідомила.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 , у підготовче судове засідання не з`явилась, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялась належним чином, причини своєї неявки суду не повідомила.

Суд, оглянувши матеріали справи, вивчивши подане клопотання, вважає його таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У статті 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із п.п. 1, 4 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість керує ходом судового процесу; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли, зокрема, заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України № 1401-VIII від 02 червня 2016 року «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)».

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з приписами частин першої, третьої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з частиною сьомою статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Позовну заяву за цією справою від імені АТ «Альфа-Банк» підписано представником за довіреністю Мальцевою А.В., на підтвердження повноважень якої, до матеріалів позовної заяви додана копія довіреності АТ «Альфа-Банк» №010206/19 від 11.06.2019.

Довіреність підписана головою правління АТ «Альфа-Банк» Махайльо Вікторією Вікторівною, яка згідно наказу №2450-К від 18 вересня 2009 р. з 18 вересня 2009 року приступає до виконання обов`язків голови правління АТ «Альфа-Банк». Посада голови правління, як керівника юридичної особи, передбачена правовстановлюючими документами цією юридичної особи.

Крім того, ОСОБА_3 відповідно до копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії ЗР № 21/1326 є адвокатом.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються, окрім Цивільного кодексу України, спеціальним Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань». Отже, обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, підлягають відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи.

При цьому, відповідно до пункту другого частини першої статті першої цього закону Витяг з Єдиного державного реєстру містить відомості, які є актуальними на дату та час формування витягу або на дату та час, визначені у запиті, або інформацію про відсутність таких відомостей у цьому реєстрі.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, керівник АТ «Альфа-Банк» в відомостях про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи: зазначено ОСОБА_4 (має право підписувати довіреності, листи, заяви на скасування довіреностей).

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Крім того, у разі якщо суд вважає, що довіреність підписана не повноважною особою, то відповідно до принципу верховенства права та пропорційності, ст.ст. 10, 11 ЦПК України, суд має застосовувати норми цивільного судочинства відповідно до визначеній у нормі ст. 2 ЦПК України меті (основного завдання) цивільного судочинства.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, у даному випадку з метою верифікації довіреності, яку було надано на підтвердження повноважень представника позивача, що кваліфікується як відсутність належним чином посвідченої довіреності згідно з нормою ч. 7 ст. 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, а не повертає позовну заяву відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, яка у таких випадках не застосовується.

Підстав для залишення позовної заяви без руху судом не було встановлено, з огляду на що суд дійшов висновку, що позовна заява АТ КБ «Альфа-Банк» підписана особою, право якої на вчинення таких дій підтверджено у встановленому законом порядку, позов подано особою, яка має цивільну процесуальну дієздатність, позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка має повноваження на ведення справи.

Посилання відповідача на відсутність в даному випадку підстав для залишення позовної заяви без руху, а наявності підстав тільки для залишення позову без розгляду, суд не приймає до уваги, бо останні не грунтуються на нормах процесуального законодавства.

Статтею 257 ЦПК України передбачено вичерпний перелік підстав для залишення позову без розгляду.

Відповідно до частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо:

1) позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи;

3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

4) у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

5) позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду;

6) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до третейського суду, і від відповідача не пізніше початку розгляду справи по суті, але до подання ним першої заяви щодо суті спору надійшли заперечення проти вирішення спору в суді, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана;

7) дієздатна особа, в інтересах якої у встановлених законом випадках відкрито провадження у справі за заявою іншої особи, не підтримує заявлених вимог і від неї надійшла відповідна заява;

8) провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк;

9) позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) позивач у визначений судом строк не вніс кошти для забезпечення судових витрат відповідача і відповідач подав заяву про залишення позову без розгляду;

11) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду;

12) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення суду іншої держави, якщо право укласти таку угоду передбачене законом або міжнародним договором України, за винятком випадків, якщо суд визнає, що така угода суперечить закону або міжнародному договору України, є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана.

З вищенаведеного підстав для залишення позовної заяви без розгляду не вбачається.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Обов`язкове призначення експертизи судом закріплено в статті 105 ЦПК України, в якій наведено підстави для обов`язкового призначення судом експертизи.

Частиною 1 статті 105 ЦПК України передбачено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:

1) характер і ступінь ушкодження здоров`я;

2) психічний стан особи;

3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Зазначені відповідачем обставини, які вона вважає в якості підстав для призначення судом експертизи, в розумінні процесуального закону не є підставами для призначення судом експертизи по даній справі.

За наведених вище обставин, суд не вважає за доцільне задовольнити клопотання відповідача про призначення експертизи по справі та залишення позовної заяви без розгляду з-за відсутності для цього законних підстав, в зв`язку з чим в задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 належить відмовити.

Суд також звертає увагу на те, що відповідач всіляко намагається затягнути судовий процес по даній справі, порушуючи тим самим не тільки основоположні принципи цивільного судочинства, але і права та законні інтереси позивача.

В силу ст.ст. 1 та 10 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд керується при розгляді справи принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У справі «Беллет проти Франції» від 04 грудня 1995 року ЄСПЛ зазначив, що «ст.6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Пунктом 1 статті 6 Конвенції визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення ЄСПЛ у справі «Фрідлендер проти Франції» від 27 червня 2000 року).

Керуючись ст.ст. 103, 105, 257, 196-200, 259, 260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення по справі експертизи та залишення позовної заяви без розгляду, відмовити.

Підготовче судове засідання по справі відкласти на 16.01.2023 року 14 год. 40 хв.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua).

Суддя Д.М. Цвіра