У х в а л а

14 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 754/2721/14-ц

провадження № 61-11854ск22

Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору та визнання права власності та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності,

В с т а н о в и в:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 14 березня 2014 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору та визнання права власності задоволено.

Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності - задоволено частково.

Розірвано договір про управління майном від 15 березня 2013 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину нежитлових приміщень № 1 (група приміщень 45б) та № 1 (група приміщень 45в), загальною площею 58, 8 кв.м., що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину нежитлових приміщень № 1 (група приміщень 45б) та № 1 (група приміщень 45в), загальною площею 58, 8 кв.м., що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ярославів Вал 28» (далі - ОСББ «Ярославів Вал 28»), як особа, яка не приймала участі у справі, вважаючи, що рішення суду стосується прав та інтересів ОСББ «Ярославів Вал 28», звернулося до Київського апеляційного суду із апеляційною скаргою.

Постановою Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року апеляційну скаргу ОСББ «Ярославів Вал 28» задоволено.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 14 березня 2014 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову в задоволенні первісних та зустрічних позовних вимог.

29 листопада 2022 року ОСОБА_1 (далі - заявник) звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року, а рішення Деснянського районного суду міста Києва від 14 березня 2014 року залишити в силі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.

При зверненні до Верховного Суду із касаційною скаргою, заявником сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж встановлено Законом України «Про судовий збір».

До касаційної скарги додано копію квитанції про сплату судового збору в розмірі 4 987,20 грн.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0, 2 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Так, подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.

У разі якщо в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

У лютому 2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду з первісним позовом у якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, заявив одну вимогу майнового характеру (про визнання права власності на 1/2 частину нежитлових приміщень № 1 (група приміщень 45б) та № 1 (група приміщень 45в), загальною площею 58,8 кв.м., що знаходяться по АДРЕСА_1 ) та одну вимогу немайнового характеру (про розірвання договору про управління майном від 15 березня 2013 року).

При цьому, ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом у якому заявив одну вимогу майнового характеру (про визнання права власності на нежитлові приміщення № 1 (група приміщень 45б) та № 1 (група приміщень 45в), загальною площею 58,8 кв.м., що знаходяться по АДРЕСА_1 ).

Відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2014 рік» у 2014 році мінімальна заробітна плата у місячному розмірі становить 1 218,00 грн.

Як зазначалося вище, відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Як вбачається із вимог касаційної скарги, заявником оскаржується рішення суду апеляційної інстанції у цій справі, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, тобто у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами.

Так, предметом позову у цій справі за первісним позовом є розірвання договору про управління майном та визнання права власності на 1/2 частини нежитлових приміщень, а також визнання права власності на нежитлові приміщення за зустрічним позовом, тобто вимоги позову містять майновий та немайновий характер.

У даному випадку розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині вимог немайнового характеру складає 974,40 грн.

Однак, із матеріалів касаційного провадження не вбачається вартість спірного майна, тому суд не має можливості перевірити розмір судового збору, який підлягає сплаті, відповідно до Закону України «Про судовий збір», щодо оскарження рішення суду апеляційної інстанції в частині вирішення первісного та зустрічного позовів.

Таким чином, заявнику слід сплатити судовий збір (із урахуванням вже сплаченого судового збору) суму якого необхідно самостійно розрахувати, виходячи із Закону України «Про судовий збір», оспорюваних позовних вимог по первісному та зустрічному позовах (вартості спірного майна - нежитлових приміщень), і на підтвердження надати до суду докази його вартості.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007. Найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Касаційну скаргу заявника необхідно залишити без руху з наданням йому можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 01 листопада 2022 року і надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко