Справа № 495/194/22
Номер провадження 2/495/149/2022
21 листопада 2022 рокум. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого судді Боярського О.О.,
за участі секретаря судових засідань Саханова О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Білгород-Дністровському цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Старокозацької сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог.
13.01.2022 року позивачка ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, у якому просить визначити їй додатковий строк в два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивачки - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим повторно 27 жовтня 2021 року виконавчим комітетом Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, актовий запис 40.
Після смерті, ОСОБА_2 , відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки № НОМЕР_2 , площею 2,39 га., розташована на території Крутоярівської сільської ради, Білгород Дністровського району, Одеської області, масив № НОМЕР_3 , для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, згідно Державного Акту на право приватної власності на землю, серія II ОД № 033967.
26.11.2010 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 склала заповіт на випадок своєї смерті, відповідно до якого зробила таке розпорядження: «все моє майно, де б воно не знаходилось, з чого б воно не складалося і взагалі, все те, на що я за законом матиму право і що буде належати мені на момент смерті, заповідаю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 », заповіт посвідчений секретарем виконкому Крутоярівської сільської ради, Білгород Дністровського району, Одеської області, зареєстрований в реєстрі за № 185.
Як зазначає позивачка, являючись спадкоємцем за заповітом вона звернулася до приватного нотаріуса Білгород Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Андрєєвої Тетяни Михайлівни з заявою про прийняття спадщини.
12.01.2022 року за № 4/01-16 листом приватного нотаріуса Білгород Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Андрєєвої Тетяни Михайлівни їй було відмовлено в зв`язку з пропуском строку встановленого законом для подання зазначеної заяви.
Позивачка вказує, що вона своєчасно не звернулася із заявою до нотаріальної контори для прийняття спадщини в зв`язка з тим, що їй не було відомо про складений на її користь заповіт.
За таких обставин позивачка була вимушена звернутися до суду за захистом своїх прав.
Ухвалою суду від 14.01.2022 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 01.08.2022 року було витребувано від приватного нотаріуса Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Андрєєвої Тетяни Михайлівни (Одеська область, м. Білгород-Дністровський, вул. Свято-Георгіївська, 12) копію спадкової справи до майна ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Ухвалою суд від 21.11.2022 року було закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті.
У судове засідання призначене на 21.11.2022 року сторони не з`явились.
Позивачка у судове засідання не з`явилась. Однак представник позивачки адвокат Шаркевич Я.В., подав до суду заяву від 22.09.2022 року, в якій просив суд розглянути справу без участі сторони, на задоволені позовних вимог наполягає.
Представник відповідача - Старокозацької сільської ради, у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся, шляхом надіслання судових повісток про виклик до суду та оголошення про виклик, яке було розміщено на офіційному веб-порталі Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області.
Судові повістки, які надсилалися відповідачу за адресою: АДРЕСА_1 , на судові засідання, були повернуті до суду з відміткою, та з відповідним підписом представника відповідача, про те що він повідомлений про розгляд справи.
Таким чином суд здійснив все залежне від нього задля повідомлення відповідача.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України, у порядку ст. ст. 280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За наявності умов, передбачених ч.1 ст. 280 ЦПК України, та оскільки позивач не заперечує щодо заочного вирішення справи, суд вважає за можливе допустити заочний розгляд справи.
З`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
З`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
Фактичні обставини справи.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивачки - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим повторно 27 жовтня 2021 року виконавчим комітетом Старокозацької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, актовий запис 40.
Після смерті матері відкрилась у вигляді земельної ділянки № НОМЕР_2 , площею 2,39 га., розташована на території Крутоярівської сільської ради, Білгород Дністровського району, Одеської області, масив № НОМЕР_3 , для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, згідно Державного Акту на право приватної власності на землю , серія II ОД № 033967.
Позивачка зазначає, що вона своєчасно не звернулася із заявою до нотаріальної контори для прийняття спадщини в зв`язка з тим, що їй не було відомо про складений на її користь заповіт.
Судом встановлено, що 26.11.2010 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , склала заповіт на випадок своєї смерті, відповідно до якого зробила таке розпорядження: «все моє майно, де б воно не знаходилось, з чого б воно не складалося і, взагалі, все те, на що я за законом матиму право і що буде належати мені на момент смерті, заповідаю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 », заповіт посвідчений секретарем виконкому Крутоярівської сільської ради, Білгород Дністровського району, Одеської області, зареєстрований в реєстрі за № 185.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , звернулася до приватного нотаріуса Білгород Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Андрєєвої Тетяни Михайлівни з заявою про прийняття спадщини.
З метою оформлення спадщини після померлої матері 12.01.2022 року при зверненні до нотаріальної контори з питань оформлення спадщини, приватним нотаріусом Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Андрєєвою Т.М., було повідомлено ОСОБА_1 , що нею пропущено визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, що є підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з чим рекомендовано звернутися до суду з відповідним позовом.
Позиція суду та оцінка аргументів сторін.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом.
Відповідно до ст.ст.1220, 1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.
Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Ст. 1270 ЦК України обумовлено строк для прийняття спадщини - шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини
На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Так, правила вказаної норми можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7від 30травня 2008р.«Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно вищезазначеного пункту Постанови Пленуму Верховного Суду України, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270ЦК для прийняття спадщини.
Європейський суд з прав людини у справі "Ільхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС №565/1145/17 від 26.06.2019 року, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Судом установлено, що, шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері позивачка пропустила у зв`язку з тим, що їй не було відомо про складений на її користь заповіту, отже вказані обставини є підставою для задоволення позовних вимог.
Висновки за результатами розгляду справи
Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до переконання про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 , підлягають задоволенню, оскільки позивач є донькою спадкодавця та спадкоємцем за заповітом, у зв`язку з чим суд вважає за доцільним задовольнити позов та поновити їй строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 12, 13, 19, 49, 200, 206, 247, 258, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Старокозацької сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.
Визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 , до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном два місяця з часу набрання рішенням суду законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.О.Боярський