Справа № 683/2188/21
У Х В А Л А

29 вересня 2022 року м. Старокостянтинів

Старокостянтинівський районний суд

Хмельницької області

в складі: головуючого судді Завадської О.П.

секретаря Поважнюк О.Б.

розглядаючи в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Старокостянтинові Хмельницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Староостропільської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області про визнання права власності в порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Сербинівської сільської ради в особі голови комісії з припинення Соломіна Юрія Васильовича Старокостянтинівського району Хмельницької області про визнання права власності на спадкове майно після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказав, що являється її спадкоємцем за законом, однак не може оформити свої спадкові права на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та на земельну ділянку для їх обслуговування через відсутність правовстановлюючих документів.

В межах підготовчого засідання його представником адвокатом Кашиним В.А. заявлялось клопотання про заміну неналежного відповідача Сербинівську сільську раду Старокостянтинівського району Хмельницької області на Староостропільську сільську раду Старокостянтинівського району Хмельницької області.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 15 вересня 2021 року було задоволено заявлене клопотання та замінено неналежного відповідача на належного відповідача.

Також під час підготовчого засідання була витребувана копія матеріалів спадкової справи №75/2021, заведеної ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Старокостянтинівського районного нотаріального округу Хмельницької області, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З копії довідки із матеріалів даної спадкової справи виконавчого комітету Староостропільської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області від 18 лютого 2021 року за №614 вбачається, що спадкодавець ОСОБА_2 на день смерті проживала та була зареєстрована по АДРЕСА_1 . В склад її сім`ї входили: син ОСОБА_1 , дочка ОСОБА_4 , дочка ОСОБА_5 .

Дана спадкова справа заведена за заявою позивача ОСОБА_1 , який прийняв спадщину. В справі наявна лише заява дочки ОСОБА_6 про відмову від даної спадщини.

Представник позивача адвокат Кашин В.А. звернувся до суду із заявою про закриття підготовчого провадження, представник відповідача при вирішенні справи поклався на розсуд суду.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 27 жовтня 2021 року по справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача адвокат Віхерко Н.О. звернулась до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача Староостропільську сільську раду Старокостянтинівського району Хмельницької області на належних співвідповідачів: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , оскільки вищевказане домоволодіння відноситься до суспільної групи «колгоспний двір», членами якого станом на 15 квітня 1991 року були ОСОБА_9 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_1 . Крім того після смерті ОСОБА_2 спадщину прийняли окрім ОСОБА_1 також діти спадкодавця ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновків про наступне.

У відповідності до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Відповідач, замінений іншим відповідачем, має право заявити вимогу про компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок необґрунтованих дій позивача. Питання про розподіл судових витрат вирішується в ухвалі про заміну неналежного відповідача.

Пред`явлені позовні вимоги стосуються спадкових правовідносин. Про наявність інших спадкоємців було відомо ще з матеріалів спадкової справи, отриманої судом під час підготовчого провадження.

Заявляючи про те, що спадкове домоволодіння відноситься до суспільної групи «колгоспний двір», головою якого станом на 15 квітня 1991 року був ОСОБА_9 , склад сім`ї якого складали: дружина ОСОБА_2 , дочка ОСОБА_1 , син ОСОБА_1 , дочка ОСОБА_4 , сторона позивача по суті змінює предмет та підстави позову.

Відповідно до частини третьої статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20 йдеться про те, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що розгляд даної справи по суті вже розпочато, клопотання представника позивача про заміну неналежного відповідача на належних співвідповідачів, зміна предмету та підстав позову подані не на тій стадії та суперечить нормам закону, а тому в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 49, 51 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити в задоволенні клопотання про заміну неналежного відповідача на належних співвідповідачів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя