У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Петрова Д.В. при секретарі судового засідання Крікоровій Е.К., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом,

У С Т А Н О В И В :

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вищезазначеним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.12.2019 дана цивільна справа розподілена головуючому судді ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2020 цивільну справу № 758/16549/19 (номер провадження 2/758/4588/20) розподілено головуючому судді ОСОБА_3., оскільки суддю ОСОБА_2 звільнено з посади.

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від 09.11.2020 відкрито провадження у справі та призначено у судове засідання за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.06.2021, цивільну справу № 758/16549/19 (номер провадження 2/758/2203/21) передано судді Подільського районного суду м. Києва Петрову Д.В., оскільки суддю ОСОБА_3 згідно рішення Вищої ради правосуддя № 798/0/15-21 від 08.04.2021 звільнено з посади судді Подільського районного суду м. Києва у зв`язку з поданням заяви про відставку.

04.06.2021 ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Петрова Д.В. прийнято до розгляду зазначену цивільну справу. Справу призначено до судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

25.02.2022 о 14:00 у судове засідання позивач не з`явився, розгляд справи було відкладено у зв`язку з неявкою позивача.

06.06.2022 об 11:00 у судове засідання позивач не з`явився, причини неявки суду не повідомив, розгляд справи було відкладено на 27.07.2022 на 13:45 год. у зв`язку з неявкою позивача.

27.07.2022 о 13:45 год позивач ОСОБА_1 повторно не з`явився у судове засідання, причини неявки суду не повідомив.

Крім того, у судові засідання призначені на 16.09.2022 о 14:00 год, 28.10.2022 о 14 год та 16.11.2022 о 10:30 год позивач ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Отже позивач належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, не з`явився в судове засідання неодноразово, про причину неявки суд не повідомив, заява про розгляд справи за його відсутності до суду не надходила.

Судом позивач особисто повідомлявся за адресою, вказаною ним у позовній заяві.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19 зазначає, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

За таких обставин, враховуючи, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки та заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не направив, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, слід залишити без розгляду.

За таких обставин, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 258-260 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не позбавляє його права повторно звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяД.В. Петров