Справа № 303/2177/22
Провадження № 22-ц/4806/737/22
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

21 листопада 2022 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого судді: Кондора Р.Ю.,

суддів: Готри Т.Ю., Собослоя Г.Г.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі № 303/2177/22 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про вселення в житлове приміщення, за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 травня 2022 року, повний текст якого складено 20.05.2022, головуючий суддя Заболотний А.М., -

в с т а н о в и в :

Відповідач ОСОБА_3 20.06.2022 (відповідно штампу вхідної кореспонденції) оскаржила рішення суду першої інстанції від 18.05.2022, яким позов задоволено частково, вселено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в квартиру АДРЕСА_2 та стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 992,40 грн судових витрат.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 04.07.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без руху з підстав несплати судового збору та надано їй строк для усунення недоліків. Цього ж дня копію ухвали листом за вихідним № 303/2177/22/16204/2022 надіслано скаржниці на адресу зазначену нею в апеляційній скарзі: АДРЕСА_2 .

Враховуючи, що докази про отримання ОСОБА_3 копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 04.07.2022 до апеляційного суду не надходили, Закарпатським апеляційним судом 30.08.2022 за вихідним номером 303/2177/22/21103/2022 повторно надіслано скаржниці копію вказаної ухвали. Втім 12.09.2022 адресований скаржниці лист повернувся до суду апеляційної інстанції без вручення з відміткою Укрпоши: «повертається» «за закінченням терміну зберігання».

19.09.2022 ухвала Закарпатського апеляційного суду від 04.07.2022 про залишення апеляційної скарги без руху була надіслана скаржниці за вих. № 303/2177/22/22356/2022 втретє, однак повернулася до суду без вручення з аналогічних підстав.

Станом на 21.11.2022 недоліки апеляційної скарги не усунено, будь-яких заяв чи клопотань до апеляційного суду не надходило.

Згідно з п.п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справ зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» (Stankov v. Bulgaria) заява № 68490/01 від 12.07.2007).

У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» (Osman v. The United Kingdom) (заява № 87/1997/871/1083) та від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland) (заява № 28249/95) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) (заява № 11681/85) ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі № 36655/02 «Смірнова проти України» (Smirnov v. Ukraine), рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі «Красношапка проти України») Krasnoshapka v. Ukraine) (заява № 23786/02).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

Таким чином, з моменту постановлення апеляційним судом ухвали від 04.07.2022 про залишення апеляційної скарги без руху сплило п`ять місяців, судом апеляційної інстанції неодноразово вживались заходи покладені на нього цивільним процесуальним законом, зокрема копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху тричі надсилалася скаржниці, однак не була нею отримана з невідомих суду причин. Дії, які б свідчили про зацікавленість скаржниці провадженням у справі, ОСОБА_3 не вчинялися.

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст. 356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

Враховуючи, що у строк, зазначені в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 04.07.2022 недоліки апеляційної скарги не усунуто, судовий збір у встановленому законом розмірі станом на 21.11.2022 не сплачено, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Мукачівського міськрайонного суду від 18.05.2022.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України,-

у х в а л и в :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 травня 2022 року - відмовити.

Надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак протягом тридцяти днів може бути оскаржена до Верховного Суду.

Судді