Провадження №2/760/1777/22
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

20 травня 2022 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

- визнати за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом, після смерті її рідної та єдиної сестри ОСОБА_3 , при відсутності заповіту та інших спадкоємців, право власності на 63/100 часток квартири АДРЕСА_1 ;

- встановити розмір компенсації, яку позивач має виплатити спадкоємиці та зобов`язати позивача виплатити компенсацію для спадкоємиці на депозитний рахунок суду з відрахуванням комунальної заборгованості, судових витрат та витрат за експертизу, оцінку та БТІ;

- визнати за позивачем право власності на квартиру в цілому загальною площею 71,50 кв.м., житловою площею 49,20 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_2 в порядку виконання судового рішення після смерті ОСОБА_3 , після перерахування компенсаційних коштів для спадкоємиці, на дебіторський рахунок судової адміністрації м. Києва припинити її право власності на частки спадкового житла;

- зняти протиправно накладений арешт на квартиру в цілому;

- стягнути з відповідачки на його користь моральну шкоду, втрачену вигоду, оплату за проведені експертизу, оцінку майна та за технічний паспорт БТІ, витрати на проведення ремонтів, монтаж лічильників, комунальний борг, шкоду, збитки, судовий збір та витрати пов`язані з розглядом справи.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 жовтня 2021 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11 жовтня 2021 року позовну заяву було залишено без руху, надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

06 грудня 2021 року від позивача до суду надійшло клопотання про витребування доказів, в якому він просить витребувати з архіву Солом`янського районного суду м. Києва матеріали справи №760/14515/16-ц та з архіву Дніпровського суду м. Києва матеріали справи №755/7363/18.

06 грудня 2021 року позивач подав клопотання про призначення експертизи, в якому просив суд призначити судову оціночну та будівельно-технічну експертизу.

16 травня 2022 року позивач подав заяву про усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху, в якій він вказав, що копію ухвали суду від 11 жовтня 2021 року отримав через систему електронного суду лише 06 травня 2022 року, а також додав до своєї заяви нову редакцію позовної заяви, в якій просить суд:

- визнати спадкоємицю ОСОБА_2 такою, що втратила право користування частками спільного житла в порядку спадкування за законом;

- встановити розмір компенсації, яка буде виплачена спадкоємиці на депозитний рахунок суду з відповідними відрахуваннями та позбавити її права власності;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру в цілому після перерахування ним компенсаційних коштів для спадкоємиці на дебіторський рахунок суду;

- зняти арешт з усієї квартири в цілому;

- з коштів депозитного рахунку суду, які позивач збирається внести для спадкоємиці ОСОБА_2 за частки спадкового майна, стягнути на його користь моральну шкоду, втрачену вигоду, витрати пов`язані з розглядом справи, оплату за проведені експертизи, оцінку майна, технічний паспорт БТІ, витрати на проведення ремонтів, монтаж лічильників, комунальний борг, судові розходи та нанесену шкоду і збитки згідно квитанцій.

17 травня 2022 року позивач подав до суду клопотання про долучення доказів.

18 травня 2022 року позивач подав до суду додаткові пояснення у справі та три клопотання про витребування доказів.

19 травня 2022 року позивач подав до суду додаткові пояснення у справі та клопотання про витребування доказів.

Однак, зі змісту позовної заяви у новій редакції вбачається, що позивач не зазначив обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких позивач звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог, не значив ціну позову, тощо.

Крім того, подані ним клопотання про витребування доказів не відповідають вимогам ст.84 ЦПК України.

На виконання ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 11 жовтня 2021 року позивачем зазначено, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» та додано копію довідки серії 12 ААА № 581694 відповідно до якої, ОСОБА_1 є особою з інвалідністю ІІ групи.

Однак інших недоліків, викладених в ухвалі про залишення позову без руху, позивачем не усунуто.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Таким чином, враховуючи, що наслідки невиконання ухвали про залишення позовної заяви без руху були роз`яснені позивачу, а невиправлені недоліки позовної заяви є очевидними та суттєвими, що унеможливлює відкриття провадження у справі, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст.185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Солом`янський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова