СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/12128/22

пр. № 2/759/4442/22

30 листопада 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Єросової І.Ю.,

при секретарі судових засідань Ткачук К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

15.09.2022 р. засобами поштового зв`язку адвокат Токовенко О.В., який представляє інтереси позивачів звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом у якому просить визначити позивачам додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обгрунтування задоволення позовної заяви посилається на пропуск строків на прийняття спадщини у зв`язку з військовою агресією росії проти держави Україна.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 21.09.2022 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

05.10.2022 р. до суду надійшов відзив від відповідача у якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог посилаючись на відсутність факту звернення до нотаріуса та відповідної відмови у нотаріальній дії.

24.10.2022 р. на адресу суду надійшла відповідь на відзив у якій позивач вказує на відсутність вказівки закону, яким не передбачено обов`язок спадкоємця у отриманні відмови нотаріуса у даному випадку.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 14.11.2022 р. справу призначено до судового розгляду.

Представник позивачів у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подає заяву, якою справу просить розглядати за його відсутності.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд доходить наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про що Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено актовий запис та видано відповідне свідоцтво.

15.05.2006 р. ОСОБА_3 склав заповіт, який посвідчений державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Дмитрієвою Т.М. за реєстровим номером № 1-861, та змістом якого ОСОБА_3 заповідає все своє майно ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Матеріали справи не містять відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, як і звернення позивачів до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак зі змісту ст. 1272 ЦК не вбачається наявність такої відмови для вирішення питання надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17 (провадження N 61-38298 св 18), від 17 жовтня 2019 року у справі N 766/14595/16 (провадження N 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі N 487/2375/18 (провадження N 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі N 450/1383/18 (провадження N 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як на підставу поновлення строку для прийняття спадщини позивачі вказують воєнні дії на території України. Окрім того, суду надані докази про проходження ОСОБА_2 військової служби за контрактом до закінчення воєнного стану. Враховуючи, що повномаштабні воєнні дії почалися на території України з 24.02.2022 р., що знаходиться у межах строку для прийняття спадщини, суд вважає зазначену позивачами обставину поважною.

Постановою Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 р. "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану (зі змінами)", зокрема п. 3 Постанови установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття, зупиняється на час дії воєнного стану. Редакцією постанови від 24.06.2022 р. внесені зміни до цього пункту де зазначено, що такий перебіг строку зупиняється не більше ніж на чотири місяці.

Таким чином, беручи до уваги дату смерті спадкодавця - 27.10.2021 р., дату початку воєнного стану в Україні - 24.02.2022 р., дію п. 3 вищевказаної Постанови, яким зупинявся перебіг строку для прийняття спадщини, дату звернення до суду із даним позовом - 19.09.2022 р. підстави, які позивачі просять визнати поважними, а також незначний проміжок часу пропуску строку для прийняття спадщини, суд, врахувавши зазначене, вважає, що позовні вимоги можливо задовольнити .

Керуючись ст.ст. 1216, 1218, 1219, 1231, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 6-13, 18, 19, 71-79, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 274, 279, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя І.Ю. Єросова