27.05.2022 Справа № 756/2041/22
Справа №756/2041/22
Провадження № 2/756/3161/22
27 травня 2022 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:
головуючого - судді Тихої О.О.,
за участі секретаря судового засідання Кренджеляк А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Завод «Маяк» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом до Акціонерного товариства «Завод «Маяк», в якому просила суд стягнути з відповідача на свою користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 18.05.2021 по день ухвалення судового рішення, виходячи з розміру середньоденної заробітної плати у розмірі 590,00 грн. з подальшим зменшенням цієї суми на суму податків та обов`язкових платежів, а також стягнути з відповідача витрати по сплаті судового збору.
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначила, що працювала в АТ «Завод «Маяк» на посаді приладиста шостого розряду відділу метрології. Наказом №98-к від 28.05.2020 звільнена з займаної посади на підставі ч. 3 ст. 38 КЗпП України.
Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 17.05.2021 у справі №756/4178/21 встановлено факт невиплати заробітної плати та стягнуто з відповідача на її користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 29.05.2020 по 17.05.2021 у розмірі 142 190,00 грн. Станом на день звернення з вказаним позовом заборгованість по заробітній платі їй не виплачена, у зв`язку з чим вона змушена звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 21.02.2022 у справі відкрито спрощене позовне провадження, справу призначено до судового розгляду з викликом учасників справи.

Позивач надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та не заперечувала проти ухвалення заочного рішення.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подав.

У зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання представника відповідача, який не повідомив про причини неявки, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працювала в АТ «Завод «Маяк» на посаді приладиста шостого розряду відділу метрології та 28.05.2020 року була звільнена на підставі наказу №98-к за власним бажанням за ч. 3 ст. 38 КЗпП України.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 17.05.2021 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено та стягнуто з АТ «Завод «Маяк» на користь позивача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період 29.05.2020 року по 17.05.2021 року у розмірі 142 190,00 грн. та судовий збір у розмірі 1197,70 грн. Вказане рішення суду набрало законної сили 17.06.2021.

Даним рішенням встановлено, що постановою старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Магди С.Г. від 05.02.2021 відкрито виконавче провадження ВП №64375423 про стягнення з АТ «Завод «Маяк» на користь ОСОБА_1 заборгованості по заробітній платі за період з 01.01.2020 по 27.05.2020 у розмірі 70347,46 грн.

Відповідно до даних Автоматизованої системи виконавчих проваджень з відкритим доступом на сайті: asvpweb.minjust.gov.ua виконавче провадження №64375423 на день розгляду даної справи перебуває на виконанні Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України.

Згідно з ч. 1 ст. 94 КЗпПУкраїни визначено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

У разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

За приписами ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

Відповідно до роз`яснень, що містяться у п.20 постанови пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини.Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Відповідно до абз. 3 п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995 року, середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо.

Відповідно до пункту 5 розділу IV Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з пунктом 8 розділу IV Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац третій пункту 8 розділу IV Порядку).

Таким чином, слід використовувати формулу, за якою обрахуванню підлягає період затримки за робочі дні з використанням даних про середній заробіток позивача виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 21 січня 2015 року у справі № 6-195цс14.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 17 березня 2020 року по справі № 569/6583/16-ц виклав правовий висновок, згідно якого закон покладає на підприємство, установу, організацію обов`язок провести зі звільненим працівником повний розрахунок, виплатити всі суми, що йому належать. У разі невиконання такого обов`язку виникають передбачені статтею 117 КЗпП України правові підстави для застосування матеріальної відповідальності.

Метою такого законодавчого регулювання є захист майнових прав працівника у зв`язку з його звільненням з роботи.

Таким чином, враховуючи, що за рішенням Оболонського районного суду від 17.05.2021 з відповідача на користь позивача стягнуто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні по день ухвалення рішення, тобто по 17.05.2021, період, за який підлягає стягненню середній заробіток за час затримки розрахунку за даним позовом - з 18.05.2021 по день ухвалення судом рішення - 27.05.2022.

Відповідно до Довідки АТ «Завод «Маяк» про середній заробіток за № 403 від 16.07.2020 середньоденна заробітна плата позивача становила 590,00 грн. Відповідачем даний факт не спростовано, іншого розрахунку середньоденної заробітної плати позивача суду не надано.

Таким чином, середній заробіток за час затримки виплати позивачу заробітної плати за період з 18.05.2021 по 27.05.2022 (включно) становить 152 220,00 грн. із розрахунку 590,00 грн. (середньоденна заробітна плата) * на 258 робочих днів.

Пунктом 6 (абз.5) постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24 грудня 1999 року «Про практику застосування законодавства про оплату праці» передбачено, що, задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Таким чином, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, який стягується з роботодавця на користь працівника зазначається судом без виключення з них податків й інших обов`язкових платежів, які сплачуються роботодавцем при виконанні рішення суду, однак згідно вказаних вище роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24 грудня 1999 року «Про практику застосування законодавства про оплату праці» на суд покладається обов`язок зазначення даної обставини в резолютивній частині рішення та вказується, що податок та інші обов`язкові платежі підлягатимуть відрахуванню при сплаті.

З урахуванням наведеного, виходячи із встановлених фактичних обставин справи, вимог чинного законодавства, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з Акціонерного товариства «Завод «Маяк» на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період 18.05.2021 року по 27.05.2022 року у розмірі 152 220,00 грн.

Розподіл судових витрат здійснюється судом у відповідності до положень ст.141 ЦПК України, пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 5, 12-13, 76-81, 141, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Завод «Маяк» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні задовольнити.

Стягнути з Акціонерного товариства «Завод «Маяк» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період 18.05.2021 року по 27.05.2022 року у розмірі 152 220 (сто п`ятдесят дві тисячі двісті двадцять) гривень 00 копійок.

Сума середнього заробітку за час затримки розрахунку визначена без урахування податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнути з Акціонерного товариства «Завод Маяк» на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Стягнути з Акціонерного товариства «Завод Маяк» на користь держави судовий збір у розмірі 1 529 (п`ятсот двадцять дев`ять) гривень 80 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденн ий строк з дня його складення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості про сторони:

Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач - Акціонерне товариство «Завод «Маяк» (; місцезнаходження: м. Київ, пр. Степана Бандери, 8.

Суддя О.О. Тиха