Дзержинський міський суд Донецької області
Провадження №2/225/598/2022
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 грудня 2022 року

приміщення суду за адресою: вул. Дружби, 4, м. Торецьк, 85200

Суддя Дзержинського міського суду Донецької області Геря О.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

На підставі ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 16.09.2022 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передано на розгляд за підсудністю до Дзержинського міського суду Донецької області.

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, суд виходив з наступного.

Згідно з чч.1-3 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. При розгляді вимог у наказному провадженні учасниками справи є заявник та боржник. У справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Відповідно до ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесіє позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Тому суд звертає увагу позивача, що у справах позовного провадження відсутні заявник та заінтересовані особи.

Отже, ОСОБА_1 необхідно зазначити в позовній заяві сторону позивача та відповідача.

Так, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Системний аналіз наведеного вище законодавства дає підстави дійти висновку про те, що відповідачами у спорах про спадкове право мають бути спадкоємці, а за їх відсутності територіальні громади за місцем відкриття спадщини.

Виходячи з норм Закону України «Про нотаріат», у нотаріуса немає спільних чи однорідних прав та обов`язків стосовно позивача. Нотаріус вчиняє нотаріальні дії від імені держави, тому в нього не можуть бути спільні чи однорідні права і обов`язки з особами, які звернулися до нього, або з особами, які вирішили, що їх права порушені нотаріальними діями.

З огляду на наведене, нотаріус може залучатися судами як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача (постанова Верховного Суду від 14.08.2019 року у справі № 519/77/18).

За таких обставин, позов слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

За змістом ч.1 ст.185 ЦПК України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цивільно-процесуального законодавства, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені в ухвалі позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

За вказаних обставин позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху з наданням десятиденного строку з дня отримання позивачем копії ухвали, для усунення зазначених в ній недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали у зазначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я: О.Г. Геря