Провадження № 2/755/991/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" травня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.,

при секретарі - Кравченко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гавриленко Алла Миколаївна про встановлення факту родинних зв`язків, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, у якому просять суд: встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є біологічним батьком ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 . ІПН НОМЕР_1 ).

Свої позовні вимоги обґрунтовують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла його бабуся ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ), мати його батька- ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ), протягом всього його життя бабуся піклувалася про нього, тривалий час доглядала його та мого брата ОСОБА_2 , після позбавлення матері батьківських прав у 2003 році він був переданий до дитячого виховного закладу. Після смерті бабусі ( ОСОБА_4 ) він у встановленому законодавством порядку звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гавриленко Алли Миколаївни з заявою про прийняття спадщини. Для оформлення спадкових прав ним були надані усі наявні документи, що підтверджують родинні зв`язки з ОСОБА_4 , проте через відсутність документального підтвердження родинного зв`язку зі спадкодавцем (запис до мого свідоцтва про народження зроблений за вказівкою матері, тому прізвище батька у моєму свідоцтві про народження ОСОБА_6 , а не ОСОБА_7 ), 23 лютого 2021 року йому відмовлено у вчиненні нотаральної дії, - видачі свідоцтва про спадщину (через відсутність підтвердження родинного зв`язку зі спадкодавицею).

ОСОБА_3 є його батьком, що підтверджується копією свідоцтва про народження від 20.04.2018 за реєстровим номером № НОМЕР_2 , де вказані його батьки, - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Однак батьки не укладали шлюб, запис про батька був внесений до свідоцтва про народження зі слів та за вказівкою матері.

За життя батько ОСОБА_3 заяву про визнання батьківства стосовно нього, ОСОБА_2 , не подавав, батько помер від пневмонії ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 21.01.1999 за реєстровим номером № 211038

17 квітня 2003 року Дніпровським районним судом м. Києва було прийняте рішення по справі 2-1191/03, яким його матір ОСОБА_8 було позбавлено батьківських прав щодо нього та його брата ( ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_6 ). При розгляді справи 2-1191/03 встановлювались факти, що мають значення для вирішення цієї заяви. Матеріали справи 2-1191/03 містять документи та свідчення, що ОСОБА_3 є його батьком (бабусею надавались пояснення внесені до протоколу бесіди від 01.07.2003 року та заява). В позовній заяві Служби у справах неповнолітгіх Дніпровської райдержадміністрації вказано що бабусею дітей ( ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , його брата), є ОСОБА_11 , 1935 р.н, а батько дітей - ОСОБА_3 1961 р.н. помер (аркуш справи 2 справа 2-1191/03). На арк. 5 Справи 2-1191/03 є заява бабусі ( ОСОБА_4 ) про в якій вона називає його, ОСОБА_1 своїм онуком. Крім того, в матеріалах справи є пояснення органу опіки та піклування від 18.06.2003 року, в якому зазначається, що батьки в шлюбі не були, запис про його народження внесений за вказівкою матері.

Після смерті батька із близьких родичів залишалась його матір ОСОБА_4 . Факт родинних зв`язків між батьком та його матір`ю підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_3 від 24.11.1960 року

ОСОБА_12 , померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 23.11.2019 за номером № НОМЕР_3

Оскільки він є прямим спадкоємцем майнових прав та інтересів моєї покійної бабусі ОСОБА_4 , звернувся до приватного нотаріуса Гавриленко Анна Миколаївни щодо вступу у спадщину на майно бабусі ОСОБА_13 . До складу спадкового майна входить належна їй квартира АДРЕСА_1 . Вказана квартира належала покійній бабусі на праві власності відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 07.11.2018 року, зареєстрованого за номером 406, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дяченко О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 08.09.2021 було відкрито провадження у цій цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомлення сторін, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

Копію вказаної ухвали суду з копією позовної заяви з додатками відповідач отримав 25.01.2022, що підтверджується його власноручною розпискою.

30.09.2021 до суду надійшла заява відповідача про визнання позову.

13.10.2021 за заявою представника позивача судом витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гавриленко А.М. матеріали спадкової справи.

15.11.2021 до суду від представника третьої особи Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції - Качур Т. надійшли пояснення щодо позову ОСОБА_1 у справі № 755/14128/21.

17.01.2021 від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гавриленко А.М. надійшли матеріали спадкової справи № 6/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_4

10.02.2022 до суду надійшли додаткові пояснення представника позивача.

17.02.2022 від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять задовольнити.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17.02.2022 закрито підготовче провадження по справі та призначено її до судового розгляду по суті.

20.05.2022 від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять задовольнити.

У судове засідання сторони не з`явились. На підставі поданих заяв сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсуність.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_14 , батьками якого зазначені ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , при цьому відомості щодо батька дитини внесені відповідно до ч.1 ст. 135 СК України (за вказівкою матері).

ІНФОРМАЦІЯ_6 народився ОСОБА_2 .

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 17.04.2003 у справі №2-1191/03 за позовом Служби у справах неповнолітніх Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_8 , третя особа - орган опіки і піклування Дніпровського району м. Києва про позбавлення батьківських прав, ОСОБА_8 позбавлено батьківських прав щодо її неповнолітніх дітей ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В межах розгляду даної справи встановлено, що батько дітей ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_11 , дітьми опікується бабуся ОСОБА_4 , 1935 р.н.

Відповідно до свідоцтва про народження, ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , його батьками записані ОСОБА_16 та ОСОБА_4 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_11 , що підтверджується свідоцтвом про смерть.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть.

14.02.2020 ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гавриленко А.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_4 .

Матеріали спадкової справи №6/2020 заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_4 не містять відомостей про наявність інших осіб, які б звернулися із заявами про прийняття спадщини після її смерті.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 26.04.2021 у справі №755/6082/21 заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус нотаріального округу м. Київ Гавриленко Алла Миколаївна, про встановлення факту родинних відносин - залишена без розгляду.

Відповідно до ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства. Якщо дитина народилася до спливу десяти місяців від дня припинення шлюбу внаслідок смерті чоловіка, походження дитини від батька може бути визначене за спільною заявою матері та чоловіка, який вважає себе батьком.

За вимог ст. 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 3) за рішенням суду.

Статтею 128 СК України визначено, що за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 130 СК України у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Заява про встановлення факту батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Заява про встановлення факту батьківства може бути подана особами, зазначеними у частині третій статті 128 цього Кодексу.

Як роз`яснено в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом частини першої статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Частиною другою статті 1223 ЦК України передбачено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу (спадкоємці першої-п`ятої черг).

За змістом частини першої статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

У постанові від 12.02.2020 у справі №521/13620/18 Верховний Суд зазначив, що той факт, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (син ОСОБА_2 який прийняв спадщину) не дає підстав вважати про відсутність спору про право, оскільки в такому випадку в заявника існує спір про право зі спадкоємцями ОСОБА_4 або з відповідною територіальною громадою (в разі неприйняття спадщини та визнання її відумерлою). У зв`язку з чим, Верховний Суд дійшов висновку, що заява про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 є батьком ОСОБА_1, яка подана з метою оформлення спадщини, не підлягає розгляду в порядку окремого провадження.

Враховуючи наведене, суд вважає, що позивач обрав належний спосіб захисту своїх прав, звернувшись до суду з позовом про встановлення факту родинних відносин між померлим та ним.

Як роз`яснено в п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 р № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оскільки підстави для визнання батьківства за рішенням суду, зазначені у ст. 128 СК, істотно відрізняються від підстав його встановлення, передбачених у ст. 53 КпШС, суди, вирішуючи питання про те, якою нормою слід

керуватися при розгляді справ цієї категорії, повинні виходити з дати народження дитини.

Так, при розгляді справ про встановлення батьківства щодо дитини, яка народилася до ІНФОРМАЦІЯ_9 , необхідно застосовувати відповідні норми КпШС, беручи до уваги всі докази, що достовірно підтверджують визнання відповідачем батьківства, в їх сукупності, зокрема, спільне проживання й ведення спільного господарства відповідачем та матір`ю дитини до її народження, спільне виховання або утримання ними дитини.

Відповідно до ч.2 ст. 55 Кодексу законів про шлюб та сім`ю, при народженні дитини у матері, яка не перебуває в шлюбі, якщо немає спільної заяви батьків і рішення суду про встановлення батьківства, запис про батька дитини в книзі записів народжень провадиться за прізвищем матері, ім`я, по батькові та національність батька дитини записуються за її вказівкою. В разі смерті матері, визнання матері недієздатною, позбавлення її батьківських прав, а також при неможливості встановити місце її проживання, запис відомостей про матір і батька дитини провадиться за правилами, викладеними в цій статті, за заявою осіб, зазначених у статті 163 цього Кодексу.

За нормою ст. 53 Кодексу законів про шлюб та сім`ю в разі народження дитини у батьків, які не перебувають у шлюбі, при відсутності спільної заяви батьків батьківство може

бути встановлене в судовому порядку за заявою одного з батьків або опікуна (піклувальника) дитини, особи, на утриманні якої знаходиться дитина, а також самої дитини після досягнення нею повноліття. При встановленні батьківства суд бере до уваги спільне проживання та ведення спільного господарства матір`ю дитини і відповідачем до народження дитини, або спільне виховання чи утримання ними дитини, або докази, що з достовірністю підтверджують визнання відповідачем батьківства.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, суд доходить до висновку, що позивачем належними та допустими доказами доведено факт батьківства померлого ІНФОРМАЦІЯ_11 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо нього, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.122,125, 126, 128, 130 СК України, ст. ст. 53, 55 Кодексу законів про шлюб та сім`ю, ст. ст. 1216,1222, 1223, 1277 ЦК України, ст.ст. 2, 10, 13, 48, 49, 51, 76, 77-81, 89, 102, 133, 137, 141, 158, 209, 210, 247, 263, 265, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_5 , АДРЕСА_3 ), треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ (, м. Київ пров. Музейний, 2-Д), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гавриленко Алла Миколаївна (АДРЕСА_4) про встановлення факту родинних зв`язків - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_10 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_11 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_12 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: