Справа № 375/724/20
Провадження№ 2/375/176/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2022 року смт Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі

головуючої судді Чорненької О.І.,

при секретарі Киричок В.В.

розглянувши клопотання адвоката Ружанського Л.В. - представника відповідача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду та притягнення до відповідальності за зловживання процесуальними правами у цивільній справі за позовом заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області (особа, якою подано позов: заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області) в інтересах держави в особі Головного Управління Держгеокадастру у Київській області, до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Київській області Скоробагатько Валентина Данилівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування із чужого незаконного володіння земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Рокитнянського районного суду Київської обалсті перебуває цивільна справа за позовом заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області (особа, якою подано позов: заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області) в інтересах держави в особі Головного Управління Держгеокадастру у Київській області, до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Київській області Скоробагатько Валентина Данилівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування із чужого незаконного володіння земельної ділянки.

Позивач звернувся до суду з первинним позовом, в якому просив витребувати з чужого незаконного володіння у ОСОБА_2 на користь держави в особі Головного Управління Держгеокадастру у Київській області, земельну ділянку площею 0,3192 га, кадастровий номер :06:041:0023, для ведення особистого селянського господарства на території Синявської сільської ради Рокитнянського району Київської області.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 15 лютого 2021 року справу прийнято до свого провадження, відкрито провадження у справі та ухвалено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

У підготовчому судовому засіданні забезпечував участь у розгляді справи прокурор Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Федун Микола Миколайович, службове посвідчення №059044, видане 11.01.2021.

У підготовчому судовому засіданні 02.09.2021 прокурор заявив клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем та клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача у цивільній справі.

Своє клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем позивач обґрунтовує тим, що відповідачем у справі ОСОБА_2 , відповідно до договору купівлі-продажу № 1756 від 03.11.2020, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського районного нотаріального округу Київської області Грищенко С.Г., відчужено земельну ділянку з кадастровим номером :06:041:0023, яка є предметом позову у зазначеній цивільній справі, ОСОБА_1 .

На підставі зазначених документів до Реєстру внесено відомості щодо рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (права власності) за №54934131 від 03.11.2020 за ОСОБА_1 .

Зазначені клопотання позивача судом задоволено.

Ухвалою Рокитнянського районного сужду Київської області від 02 вересня 2021 року у зазначеній цивільній справі первісного відповідача - ОСОБА_2 , замінено на належного відповідача - ОСОБА_1 .

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залучено до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Цією ж ухвалою позивача зобов`язано надати до суду уточнену позовну заяву, її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

В зв`язку із заміною відповідача та залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову підготовче судове засідання було відкладено на 13 годину 00 хвилин 26 жовтня 2021 року.

Відповідачу ОСОБА_1 роз`яснено його права, передбачені статтями 178-180 ЦПК України, у тому числі на надання відзиву на позов.

20 вересня 2021 року представником позивача - прокурором Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області Федуном М.М. надано клопотання про виконання ухвали Рокитнянського районного суду Київської області від 02 вересня 2021 року про направлення уточненої позовної заяви.

До вказаного клопотання долучено копії позовної заяви з додатками у трьох екземплярах, які були надіслані судом всім учасника процесу.

Однак, всупереч вимогам ухвали суду, до клопотання було долучено позовні заяви без зміни відповідача. Окрім того, позовна заява, яка була надана суду не містила жодних вимог до нового відповідача ОСОБА_1 .

У зв`язку з направленням відповідачеві копії позовної заяви без уточнення позовних вимог, 25 жовтня 2021 року на адресу суду надійшла заява представника відповідача - адвоката Ружанського Л.В. про залишення позову заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області (цивільна справа № 375/724/20) без розгляду, оскільки позовна заява не містила жодних обгрунтувань та вимог до його довірителя - ОСОБА_1 , що позбавляє останнього права подати відзив на позовну заяву та звернутися до суду із зустрічним позовом.

Крім того адвокат заявляє клопотання про притягнення до відповідальності заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області Бущака В.В. (цивільна справа № 375/724/20) за зловживання процесуальними правами у зазначеній цивільній справі та накладення на нього штрафу.

Підготовчі судові засідання призначені на 26.10.2021, 01.12.2021, 20.01.2022 були зняті з розгляду в зв`язку з перебуванням судді на лікуванні. Натомість, перебування судді на лікарняному та зняття з розгляду справи не звільняло прокурора від обов`язку належно виконати ухвалу Рокитнянського районного суду Київсьокї області від 02.09.2021.

В підготовче судове засідання призначене на 15 годину 00 хвилин 31.03.2022 з`явились прокурор Федун М.М. та представник відповідача ОСОБА_4 , натомість підготовче судове засідання було відкладено за клопотанням представника відповідача ОСОБА_4 для надання повноважень представника відповідача Кучера О.М. В судове засідання призначене на 31.03.2022 прокуром також не було подано уточненої позовної заяви з вимогами до заміненого відповідача ОСОБА_1 .

Належним чином оформлена позовна заява з уточненими позовними вимогами була подана через канцелярію суду 26.05.2022 та надіслана учасникам справи прокурором 25 травня 2022 року, тобто у переддень судового засідання, яке було призначене на 10 годину 30 хвилин 26 травня 2022 року.

Слід також відзначити, що копії позовної заяви з додатками були направлені відповідачеві та третім особам, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Представнику відповідача - адвокату Ружанському Л.В. копія позовної заяви з уточненими вимогами була вручена прокурором лише під час підготовчого судового засідання 26 травня 2022 року.

Зволікання прокурора Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області Федуна М.М. з врученням уточнених позовних заяв учасникам справи позбавило останніх належним чином підготуватись до судового розгляду, що у свою чергу стало підставою чергового відкладення підготовчого судового засідання, тобто збільшення тривалості її розгляду.

Вивчивши матеріали справи суд доходить до висновку про часткове задоволення клопотання представника відповідача.

Щодо питання залишення позову без розгляду.

Частиною 1 статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо:

1) позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи;

3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

4) у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

5) позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду;

6) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до третейського суду, і від відповідача не пізніше початку розгляду справи по суті, але до подання ним першої заяви щодо суті спору надійшли заперечення проти вирішення спору в суді, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана;

7) дієздатна особа, в інтересах якої у встановлених законом випадках відкрито провадження у справі за заявою іншої особи, не підтримує заявлених вимог і від неї надійшла відповідна заява;

8) провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк;

9) позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) позивач у визначений судом строк не вніс кошти для забезпечення судових витрат відповідача і відповідач подав заяву про залишення позову без розгляду;

11) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду;

12) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення суду іншої держави, якщо право укласти таку угоду передбачене законом або міжнародним договором України, за винятком випадків, якщо суд визнає, що така угода суперечить закону або міжнародному договору України, є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана.

Таким чином законодавцем визначено вичерпний перелік підстав залишення позову без розгляду та не є підставою у відповідності до ст. 257 ЦПК України не подання до суду уточненої позовної заяви стороною провадження.

Таким чином клопотання представника відповідача - адвоката Ружанського Л.В. про залишення позову без розгляду задоволенню не підлягає, оскільки суперечить вимогам процесуального закону.

Щодо питання зловживання процесуальними правами представником позивача.

Відповідно до частини 2 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання усіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Судові рішення як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.

Суд акцентує увагу на тому, що рішення суду, в даному випадку ухвала про зобов`язання позивача надати до суду уточнену позовну заяву, є документом, який підлягає безумовному виконанню особами, яким було адресовано його виконання.

Згідно з пунктами 4, 6, 7 частини 2 статі 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. Виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом (ч. 3 ст. 43 ЦПК України).

Статтею 143 ЦПК України визначено підстави і порядок застосування заходів процесуального примусу.

Згідно з вимогами частини 3 статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Відповідно до пункту 11 частини 3 статті 2 ЦПК України одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

За змістом частини 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 2 статті 44 ЦПК України визначений перелік дій сторони, які можуть бути визнані зловживанням процесуальними правами, зокрема, вчинення аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

В розумінні зазначених норм закону під зловживанням правом слід розуміти особливий вид юридично значущої поведінки, яка полягає у процесуально шкідливих вчинках учасника справи, у використанні ним недозволених конкретних форм у межах дозволеного процесуальним законом типу поведінки, що суперечить завданням цивільного судочинства та цільовому призначенню права.

Аналогічної позиції щодо сутнісного розуміння поняття зловживання правом дотримується ЄСПЛ, який у своїй практиці розуміє таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності.

При цьому, у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що з правом особи на справедливий та публічний розгляд його справи впродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, а також вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Однак, невиконання процесуальних обов`язків прокурором Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області Федуном М.М., який ухилявся від надання уточненої позовної заяви, її копій, що у свою чергу зумовлювало затягування судового процесу розгляду справи.

Згідно з частиною 4 статті 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить з ідеї про те, що саме до обов`язків національних органів влади належить недопущення неналежної та такої, що сприяє затягуванню розгляду справи поведінки сторони цивільного провадження (рішення від 03.03.2011р. у справі «Колесникова проти України», п. 30). При цьому, знайшовши у цій справі ознаки порушення п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо тривалості провадження поза межами розумного строку, ЄСПЛ також звернув увагу на те, що суди, маючи в своєму розпорядженні механізми протидії зловживанню процесуальними правами, не вжили будь-яких заходів для покарання сторони, яка зловживає своїми правами з метою унеможливлення розгляду справи.

Аналогічні причини порушення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо тривалості провадження поза межами розумного строку ЄСПЛ констатував під час розгляду справи «Смірнова проти України» (рішення від 08.11.2005 р., п. 69).

Заходами процесуального примусу, згідно з частиною 1 статті 143 ЦПК України є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Одним з таких заходів, згідно з пунктом 5 частини 1 статті 144 ЦПК України, є накладення штрафу.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

У справі, яка розглядається, внаслідок невиконання прокурором Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області Федуном М.М., процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених на нього судом, суд позбавлений можливості провести підготовче судове засідання. Тому, така бездіяльність прокурора судом розцінюється, як недобросовісне виконання процесуальних обов`язків, що спрямоване на затягування розгляду справи та фактично унеможливлює здійснення судом першої інстанції своєчасного розгляду справи протягом розумних строків.

У такому випадку, відповідно до вимог статті 148 ЦПК України, з метою спонукання прокурора Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області Федуна М.М., до добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання процесуальними правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, суд вважає за необхідне накласти на нього штраф.

З урахуванням наведеного, а також, керуючись такими засадами як справедливість, розумність та співмірність, суд вважає за необхідне накласти на прокурора Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області Федуна М.М., штраф у розмірі 0,3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 9 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до вимог статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік», станом на 1 січня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2481 гривень.

Відповідно, розмір накладеного штрафу згідно з цією ухвали становить 744 гривні 30 копійок (2481х0,3=744,3).

Частиною 5 статті 148 ЦПК України передбачено, що ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Відтак, до стягнення із прокурора Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області Федуна М.М., відносно якого застосовується захід процесуального примусу у вигляді штрафу, підлягає 744 гривні 30 копійок.

Оскільки до прокурора Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області Федуна М.М. підлягають застосуванню заходи процесуального примусу передбачені ЦПК України, підстав для притягнення останнього до адміністративної відповідальності за ст.185-3 КУпАП не вбачається.

Суд вказує на те, що в заяві про залишення позову без розгляду та притягнення до відповдіальності за зловживання просуальними правами від 25.10.2021, поданої ОСОБА_4 ставилось питання про притягнення до адміністративної вдповідальності заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області Бущака Володимира Володимировича. Натомість, враховуючи, що прокурором, який забезпечує участь у розгляді справи є прокурор Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Федун Микола Миколайович, який подавав клопотання від 17.09.2021 ща №50/2-3715-вих-21 про виконання ухвали Рокитнянського районного суду від 02.09.2021, то саме ОСОБА_5 не виконав ухвалу суду та на нього має бути накладений захід процесуального примусу у вигляді штрафу.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали (ч.2 ст.143 ЦПК України).

З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 19, 43- 44, 143-144, 148, 257-258, 261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката Ружанського Л.В. - представника відповідача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду та притягнення до відповідальності за зловживання процесуальними правами у цивільній справі за позовом заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області (особа, якою подано позов: заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області) в інтересах держави в особі Головного Управління Держгеокадастру у Київській області, до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Київській області Скоробагатько Валентина Данилівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування із чужого незаконного володіння земельної ділянки - задовольнити частково.

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката Ружанського Л.В. - представника відповідача ОСОБА_1 , у цивільній справі за позовом заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області (особа, якою подано позов: заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області) в інтересах держави в особі Головного Управління Держгеокадастру у Київській області, до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Київській області Скоробагатько Валентина Данилівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування із чужого незаконного володіння земельної ділянки у частині залишення позову без розгляду.

Стягнути з прокурора, який забезпечує участь у розгляді справи - прокурора Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Федуна Миколи Миколайовича, в дохід державного бюджету штраф у сумі 0,3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалу про стягнення штрафу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду.

Оскарження ухвали про стягнення штрафу не перешкоджає розгляду справи. Постанова суду апеляційної інстанції за результатами перегляду ухвали про накладення штрафу є остаточною і оскарженню не підлягає.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 31 травня 2022 року.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА