465/4012/19
2/465/431/22
У Х В А Л А

судового засідання

14.12.2022 року м. Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого-судді Ванівського Ю. М.

при секретарі Лозинському Т.-Р.А.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності

в с т а н о в и в:

у провадженні Франківського районного суду м.Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_5 , ОСОБА_5 , про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності.

На адресу суду 14.12.2022 року надійшло клопотання представника позивача про призначення у справі судової будівельно технічної експертизи. В обґрунтування клопотання зазначає, що проведення експертизи є необхідною для визначення вартості невід`ємних покращень в квартирі та у нежитловому приміщенні, а для цього необхідні спеціальні знання.

Представник позивача в судовому засіданні заявлене клопотання підтримав, просив таке задоволити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти заявленого клопотання.

Заслухавши дуку учасників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Статтею 43 Цивільного процесуального кодексу Українивизначено права та обов`язки учасників справи. У частині 2 вказаної статті визначено, що учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст.124, п. п. 2, 3, 4 ч. 2 ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є рівність всіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно зістаттею 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини"і частиною 4статті 10 Цивільного процесуального кодексу Українисуди застосовують при розгляді справКонвенцію про захист прав людини і основоположних свободта практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Відповідно дост. 43 Цивільного процесуального кодексу України, учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 Цивільного процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Як передбачено нормами ст. 197 Цивільного процесуального кодексу, саме у підготовчому засіданні суд, з`ясовує, зокрема, і чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засіданьу разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до ст.197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд серед іншого вирішує питання про призначення експертизи.

Ухвалою Франківського районного суду м.Львова від 14.04.2022 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті.

Суд зазначає, що завданнями розгляду справи по суті розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат. (стаття 209 Цивільного процесуального кодексу України).

Пунктами 1, 2, 4, 5 частини 3статті 2 Цивільного процесуального кодексу Українивстановлено, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

НормиЦивільного процесуального кодексу Українине містять прямої вказівки на можливість суду на стадії розгляду справи по суті приймати рішення про призначення судових експертиз.

У клопотанні про призначення експертизи представникпозивача жодним чином не мотивує причини пропуску строку подання такого клопотання.

Суд зазначає,що чиннимЦивільнимпроцесуальним кодексом Українине передбачено повернення до підготовчого провадження або поновлення підготовчого провадження, повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні є неможливим навіть за наявності поважних причин, що зумовлено, зокрема, необхідністю дотримання принципів стадійності цивільного процесу та правової визначеності, а також з метою недопущення зловживання процесуальними правами тією чи іншою стороною.

Задоволення клопотання про призначення експертизи після пропуску, визначених в законі строків порушить принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, надасть одній зі сторін у справі значну процесуальну перевагу, що є неприпустимо, зважаючи на принципи цивільного судочинства.

До того ж, задоволення вказаного клопотання безпідставно призведе до затягування розгляду справи.

З огляду на викладене, враховуючи встановлені обставини та наведені положення законодавства, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про призначення експертизи.

Керуючись ст.ст.108, 259,268 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

в задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової будівельно технічної експертизи у справі №465/4012/19 за позовною заявою ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 14 грудня 2022 року.

Суддя: Ванівський Ю.М.