Справа № 461/3614/22
Провадження № 2/466/2118/22
У Х В А Л А

11 листопада 2022 року Шевченківський районний суд м. Львова

у складі: головуючого судді Баєвої О.І.

секретаря судового засідання Шукост О.М.

розглянувши в відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради про зобов`язання визнати право власності на земельну ділянку, -

у с т а н о в и в :

11.11.2022 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із заявою про відвід судді Баєвої О.І. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради про зобов`язання визнати право власності на земельну ділянку.

В обґрунтування заяви про відвід ОСОБА_1 покликається на те, що ознайомившись із матеріалами справи 09.11.2022 року, виявив підстави для відводу судді, а саме в протоколі судового засідання не було вказано про прийняття до участі у справі його представника, відсутня довіреність надана ним на ім`я ОСОБА_2 як представника. Також, в протоколі судового засідання зазначено, що представником ЛМР є Кузь І.І., проте, в матеріалах справи відсутня довіреність юридичної особи надана ОСОБА_3 . У зв`язку із чим в нього виникли сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Баєвої О.І. при розгляді вказаної справи.

Сторони в судове засідання не з`явилися. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Згідно з ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву про відвід судді, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 ЦПК України.

У відповідності до ч.3 ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відповідно до практики ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Декларацією щодо принципів незалежності судової влади, прийнятої Конференцією голів Верховних судів країн Центральної та Східної Європи (о.Бріюні, Ховатія, 17.10.2015р.) закріплено принципи, які встановлюють стандарти незалежності судової влади як однієї з трьох гілок державної влади у прийнятті рішень.

Суд не вбачає підстав для відводу судді Баєвої О.І., визначених ст.36 ЦПК України, ст.6 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», оскільки ОСОБА_1 не доведені обставини, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді Баєвої О.І. Наведені ОСОБА_1 аргументи про те, що в протоколі судового засідання не зазначеного його представника, а також про те, що в матеріалах справи немає довіреності представника відповідача безпідставні у зв`язку із наступним.

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч.1 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною 2 ст.60 ЦПК України передбачено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Львова від 28.09.2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Так, згідно з вимогами частини першої ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи; справи, що виникають з трудових відносин; справи про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Зокрема, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у цих пунктах.

З аналізу зазначених норм суд приходить до висновку, що спрощене позовне провадження застосовується для розгляду малозначних справ, крім справ передбачених частиною четвертою статті 274 ЦПК України, а відтак ці категорії справ не можуть визнаватися малозначними.

Таким чином, правовідносини, які виникли між ОСОБА_1 та Львівською міською радою про визнання права власності на земельну ділянку, повинні розглядатися в порядку загального позовного провадження, за яким представництво інтересів учасників здійснюється адвокатом.

Таким чином, цивільним процесуальним законодавством України чітко встановлено, що представництво інтересів учасників у справах загального позовного провадження може здійснюватися виключно адвокатом, в той час як позивач ОСОБА_1 просив залучити до участі у справі його представника, який діяв на підставі довіреності та не мав статусу адвоката.

Частиною 4 ст.62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Частиною 2 ст.62 ЦПК України довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою. У разі задоволення заявленого клопотання щодо посвідчення довіреності фізичної особи на ведення справи, що розглядається, суд без виходу до нарадчої кімнати постановляє ухвалу, яка заноситься секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, а сама довіреність або засвідчена підписом судді копія з неї приєднується до справи. Довіреність фізичної особи, за зверненням якої прийнято рішення про надання їй безоплатної вторинної правничої допомоги, може бути посвідчена посадовою особою органу (установи), який прийняв таке рішення.

ОСОБА_1 не надано в розпорядження суду підтверджуючих документів на представництво його інтересів іншою особою, не долучено ордеру, виданого відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», а також не надано доказів, що він уклав договір про надання правової допомоги. Така ж позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 25 березня 2022 року у справі № 318/131/18 (провадження № 61-11522св21).

Щодо повноважень представництва інтересів Львівської міської ради, суд приходить до висновку, що такі належним чином оформлені.

Відповідно до ч.3 ст.58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

З витягу з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що ОСОБА_3 уповноважена вчиняти дії від імені юридичної особи, зокрема вчиняти дії від імені юридичної особи в судах України в порядку само представництва без окремого доручення з усіма правами, наданими законом учасникам справи, крім права відмови від позову, права відмови від апеляційної скарги, права відмови від касаційної скарги, права укладення мирової угоди по справі.

У відповідності до ч.ч. 2 та 3 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи вищевикладене, заявлений відвід ОСОБА_1 вважаю необґрунтованим.

Керуючись ст. 36, 40, 260-261 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

визнати заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 11 листопада 2022 року про відвід головуючого судді Баєвої Олександри Ігорівни у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради про зобов`язання визнати право власності на земельну ділянку - необґрунтованою.

Передати заяву про відвід для вирішення в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О. І. Баєва