Провадження №22-ц/824/7597/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2022 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Журби С.О.,

суддів Писаної Т.О., Приходька К.П.,

за участю секретаря Сас Ю.В.,

розглянувши справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 10 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2021 року позивач звернувся до суду з позовом про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності.

Разом з позовною заявою позивач направив до суду клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи.

В обґрунтування вищевказаного клопотання зазначив, що для визначення технічної можливості поділу житлового будинку, об`єкта житлової нерухомості, зазначеного в плані під літерою «А», з відповідними надвірними будівлями та спорудами, житловою площею 53 кв.м, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 вважає за необхідне просити суд призначити будівельно-технічну експертизу.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 10 лютого 2022 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлено питання щодо наявності технічно можливих варіантів розподілу спірного житлового будинку між співвласниками ОСОБА_2 , який володіє 1/2 часткою та ОСОБА_1 , яка володіє 1/2 частковю.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, відповідач подала апеляційну скаргу, в якій зазначила, що оскаржувану ухвалу вважає незаконною та такою, що ухвалена з порушенням норм процесуального права та з неправильним застосуванням норм матеріального права. Вказує на те, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи та є помилковими. У зв`язку з цим апелянт просив апеляційний суд ухвалу суду скасувати та відмовити у задоволенні клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

20.10.2022 року до Київського апеляційного суду від ОСОБА_2 надійшов відзив на апеляційну скаргу.

24.10.2022 року до Київського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про винесення окремої ухвали та залишення позовної заяви без розгляду.

В судовому засіданні 27.10.2022 року за клопотанням відповідача розгляд справи було відкладено до 10.11.2022 року.

04.11.2022 року до Київського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про доручення доказів.

07.11.2022 року до Київського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшли пояснення.

10.11.2022 року до Київського апеляційного суду від представника апелянта - адвоката Біліченко В.В. надійшла заява про відкладення розгляду справи. В обґрунтування своєї заяви адвокат зазначив, що не може з`явитися у судове засідання у зв`язку з проведенням термінових слідчих дій у Шевченківському РУ ГУ НП у м. Києві в кримінальному провадженні. На підтвердження вказаного, до своєї заяви адвокат долучив копію Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дослідивши вищевказану заяву, колегія судів дійшла висновку про відмову у задоволенні заяви про відкладення розгляду справи, оскільки наданий адвокатом витяг не містить відомостей про щодо проведення слідчих дій та необхідності участі в таких діях саме адвоката Біліченко В.В.

Положеннями ст. 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів прийшла до висновку, що вказана ухвала в повній мірі відповідає наведеним вимогам з огляду на наступне:

Основними доводами апелянта було порушення процесу проведення судового засідання, у зв`язку з чим відповідач була позбавлена можливості надати свою позицію стосовно експертної установи, яка має проводити таку експертизу, а також щодо переліку питань.

Колегія суддів апеляційного суду не погоджується з такою позицією апелянта.

У відповідності до положень ст. 102 ЦПК України для дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує спеціальних знань, на підставі ухвали суду може бути призначене проведення відповідної судової експертизи.

Положеннями ст. 103 ЦПК встановлено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності наступних умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

З аналізу наведеної норми вбачається, що експертиза може бути призначена за умови необхідності отримання висновку з питань, які потребують спеціальних знань, відсутніх у суду, за умови, що дане питання входить до предмета доказування по даній справі. Ще однією умовою для призначення експертизи є відсутність у справі інших висновків експертів з цього приводу або ж обґрунтованість сумнівів у таких наявних висновках.

Предметом розгляду даної справи є виділення в натурі частини житлового будинку, що є у спільній частковій власності сторін. Оскаржуваною ухвалою було призначено по справі експертизу, на вирішення якої було поставлено питання щодо технічної можливості та варіантів розподілу спірного будинку. Зазначене питання потребує спеціальних знань і є необхідним для вирішення справи по суті.

З огляду на вищевказане, колегія суддів вважає висновок суду першої інстанції в частині призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи обґрунтованим.

Апелянт також серед іншого зазначала про порушення судом першої інстанції процесуальних норм, а саме вказувала про направлення матеріалів справи до експертної установи, в той час як нею вже була подана апеляційна скарга.

У відповідності до ст.. 376 ЦПК України, порушення процесуальних норм може бути підставою для скасування судового рішення лише в разі, якщо таке порушення призводить до неправильного вирішення справи по суті. Вказана норма передбачає підстави для обов`язкового скасування рішення. В той же час наявність таких підстав в даному випадку не встановлена, твердження апелянта про неповідомлення її про час і місце розгляду справи спростовуються матеріалами справи, які містять копію відповідного повідомлення, відправленого на її адресу.

Окремо апеляційний суд звертає увагу і на те, що твердження апелянта щодо неналежного визначення оскаржуваною ухвалою експертної установи, яка має здійснити судову будівельно-технічну експертизу, а саме ТОВ «Судова незалежна експертиза України», не знайшли свого підтвердження. Вказана в оскаржувані ухвалі експертна установа згідно інформації, що знаходиться у відкритому доступі, має право на проведення вказаного дослідження, відтак може фактично виконати оскаржувану ухвалу. При цьому термін виконання такої ухвали вищевказаною експертною установою є значно коротшим, ніж термін виконання у КНДІСЕ (експертна установа, яку хотіла обрати відповідач). За таких умов, твердження апелянта в цій частині не можуть бути прийняті апеляційним судом.

Не можуть бути прийняті колегією суддів і доводи апелянта стосовно неналежного вибору переліку питань до експертної установи. Зокрема апелянт вказує, що з її точки зору має також бути встановлена і вартість спірного будинку. В той же час, належне пояснення, яким чином встановлення вартості спірного будинку є необхідним у справі, де предметом розгляду є виділення в натурі частки співвласників із спільного будинку, апелянт обґрунтувати не змогла. При цьому апеляційний суд звертає увагу і на те, що у разі необхідності дослідження даного питання, сторона не позбавлена такої можливості шляхом надання до суду відповідного експертного дослідження (висновку спеціаліста) або подання до суду клопотання про призначення наступної судової експертизи.

З огляду на вищевказане, колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновком суду першої інстанції стосовно наявності підстав для призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дав належну оцінку зібраним доказам, вірно послався на закон, що регулює спірні правовідносини, відтак дійшов законної та обґрунтованої позиції при вирішенні справи. Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження при розгляді справи апеляційним судом. За таких умов підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції при апеляційному розгляді відсутні.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 10 лютого 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий С.О. Журба

Судді Т.О. Писана

К.П. Приходько