Справа № 308/6256/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до відповідачки ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі вимоги передбачені ст.175 ЦПК України, а саме відповідно до п.5 ч. : зміст позовної заяви має містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини .

Крім того, відповідно до частини4,5, ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону .

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд: розірвати шлюб між ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , та відповідачкою, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований виконавчим комітетом Плосківської сільської ради Свалявського району Закарпатської області, про що в книзі реєстрації шлюбів 25 жовтня 2007 року зроблено відповідний актовий запис за №2. Неповнолітніх дітей: сина, ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньку ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , залишити з батьком ОСОБА_1 .

Слід зазначити, що відповідно до ч.ч.4,5, Сімейного Кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Разом із тим, згідно ч.1 ст. 161 СК України якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Однак позивачем, до справи в якості третьої особи не залучено орган опіки та піклування, а також до позовної заяви не надано висновку органу опіки та піклування, не вказано чи звертався позивач до відповідного органу, та неможливості отримання такого позивачем.

Слід зазначити, що у постанова КЦС ВС від 23 грудня 2020 року по справі № 712/11527/17 (провадження № 61-18882св19) - ВС повертаючи справу на новий апеляційний розгляд зазначив, що: «Під час нового апеляційного розгляду суду апеляційної інстанції необхідно дослідити питання доцільності визначення місця проживання дитини з батьком або матір`ю на підставі зібраних у справі доказів, а також з урахуванням висновків органів опіки та піклування щодо можливості визначення місця проживання дитини як з матір`ю, так і з батьком. Визначаючи місце проживання дитини з одним із батьків, суд зобов`язаний керуватися найкращими інтересами дитини, враховуючи особливість цієї категорії спорів та чутливість дитини».

Таким чином до участі у справі необхідно залучити орган опіки та піклування, та позивачу слід надати до суду відповідний висновок органу опіки та піклування, щодо доцільності проживання дитини з одним із батьків, надати підтвердження того, що він звертався для отримання такого висновку у відповідний орган, однак самостійно його отримати не може.

Окрім того, як уже зазначалася вище, при зверненні до суду із даним позовом, позивачем заявлено вимогу щодо розірвання шлюбу - перша вимога, та про визначення місця проживання дитини - друга вимога. Тобто - дві вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», при зверненні до суду із позовною заявою немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір, в розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2022 рік», установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня для працездатних осіб: 2481 гривня.

Так, на виконання вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додано оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 992,40 грн.

Вказане свідчить про те, що позивачем сплачено судовий збір лише за одну позовну вимогу. Однак відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір за другу вимогу немайнового характеру, що становить: 992,40 (2481*0,4) грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів- ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; Банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) - 899998; Рахунок отримувача - UA0007493 ; Код класифікації доходів бюджету-22030101.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про сплату судового збору» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів;

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву подану представником позивача - ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош