Справа № 202/4786/21
Провадження № 2/202/425/2022
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

18 травня 2022 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючої судді Бєсєди Г.В.

за участю секретаря Свити Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до виконавчого комітету Дніпровської міської Ради, департаменту житлового господарства Дніпровської міської Ради про визнання наймачем житлового приміщення та права на укладення та зміну договору найму житлового приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська звернулася ОСОБА_1 з позовом до виконавчого комітету Дніпровської міської Ради, департаменту житлового господарства Дніпровської міської Ради про визнання наймачем житлового приміщення та права на укладення та зміну договору найму житлового приміщення.

В обґрунтування позовної заяви зазначає, що двокімнатна квартира АДРЕСА_1 згідно ордеру на житлове приміщення була видана на сім`ю у складі трьох чоловік, а саме: наймача - ОСОБА_2 , її сина - ОСОБА_3 , її онука - ОСОБА_4 . В 1992 році вона вселилась у спірну квартиру, в якості дружини ОСОБА_3 18 березня 2005 року вона зареєструвала шлюб з сином наймача - ОСОБА_3 . 27.05.1993 мати її чоловіка ОСОБА_5 була знята з обліку проживання в даній квартирі у зв`язку з її смертю. ЇЇ чоловік помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а син її чоловіка ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Звертала увагу суду, що рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 19.03.2008 року за нею було визнано право на житлову площу в кв. АДРЕСА_1 . З 19.05.2008 вона зареєстрована в зазначеній квартирі. Наголошувала, що квартира не приватизована та знаходиться на балансі ОСББ «Янтар-79-12» Індустріального району.

Представник виконавчого комітету Дніпровської міської Ради та департаменту житлового господарства Дніпровської міської Ради надав відзив на позовну заяву в якому зазначив, що факт спільного проживання позивача у квартирі разом з наймачем, не свідчить про дотримання передбачених законом правил про вселення в спірну квартиру та про набуття права користування спірною квартирою. Просили суд відмовити в задоволенні позовних вимог, у зв`язку з недоведеністю позивачем позовних вимог.

Представник ОСОБА_1 позов підтримав та просив задовольнити.

Представник виконавчого комітету Дніпровської міської Ради заперечував щодо задоволення позовних вимог.

Представник департаменту житлового господарства Дніпровської міської Ради заперечував щодо задоволення позовних вимог.

Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що згідно ордеру № 2547, виданого 16.06.1989 виконавчим комітетом Дніпропетровської міської ради народних депутатів, ОСОБА_5 , надано право на зайняття сім`єю із трьох чоловік: син - ОСОБА_3 , онук ОСОБА_4 житлової площі у квартирі АДРЕСА_1 .

Станом на дату подання позовної заяви, вказана квартира АДРЕСА_1 не приватизована, і належить територіальній громаді м. Дніпра.

18 березня 2005 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 було зареєстровано шлюб відділом реєстрації актів цивільного стану Індустріального районного управління юстиції м. Дніпропетровська, актовий запис № 149, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим Індустріальним районним управлінням юстиції м. Дніпропетровська.

Заочним рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 19.03.2008 визнано за ОСОБА_1 право на житлову площу в квартирі АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідки № 018693 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 24.06.2021 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 з 19.05.2008 року.

Рішенням виконавчого комітету Індустріальної районної ради народних депутатів м. Дніпропетровська від 19.08.1994 року № 433 «Про зміни умов договору найма житлових приміщень» у зв`язку зі смертю гр. ОСОБА_5 особовий рахунок на двокімнатну квартиру АДРЕСА_3 відкрито на її сина ОСОБА_3 складом з двох осіб, в т. ч. син ОСОБА_4 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Індустріальним відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції 20.03.2009, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до актового запису про смерть № 2079 від 19.11.2019 ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно положень ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла, інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Відповідно ст. 61 Житлового кодексу УРСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення, який укладається на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем, житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок.

Згідно ст. 63 Житлового кодексу Української РСР, предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 ЖК Української РСР члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім`ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. У такому випадку особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням (стаття 65 ЖК Української РСР).

Частиною першою статті 106 ЖК України передбачено, що повнолітній член сім`ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім`ї наймача.

Враховуючи, що позивач на законних підставах вселилась у спірну квартиру, зареєстрована та постійно проживає за вказаною адресою та несе витрати на її утримання, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог та визнання ОСОБА_1 наймачем спірної квартири.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 5, 10-13, 19, 76-82, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 354 ЦПК, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Дніпровської міської Ради, департаменту житлового господарства Дніпровської міської Ради про визнання наймачем житлового приміщення та права на укладення та зміну договору найму житлового приміщення - задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , основним наймачем житлового приміщення квартири АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Суддя Г.В. Бєсєда