Провадження № 2-о/760/273/22
Справа № 760/8747/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Зуєвич Л.Л.,

за участю секретаря судового засідання - Кушніра Р.С.,

прокурора - Федченко Т.В.,

розглянувши в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою керівника Святошинської окружної прокуратури міста Києва Тимошенка Максима Петровича (адреса: 03148, м. Київ, вул. Гната Юри, буд. 9) в інтересах держави в особі Київської міської ради /далі - Київміськрада/ (; адреса: 01601, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про визнання спадщини відумерлою,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

18.07.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана заява, в якій ставиться питання про визнання спадщини, а саме: квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 43,83 кв.м., що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відумерлою та передачу її територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.07.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26.07.2022 за вказаною заявою відкрито провадження у справі, яку призначено до розгляду у судовому засіданні на 06.10.2022.

В судове засідання 06.10.2022 з`явився прокурор - Федченко Т.В., який підтримав вимоги та доводи заяви.

Представник заінтересованої особи - Київської міської ради в судове засідання не з`явився, проте 23.09.2022 подав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Доводи заяви

В обґрунтування заяви прокурор посилається на те, що при виконанні повноважень, визначених ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», в ході вивчення інформації від органів місцевого самоврядування щодо стану додержання ними вимог чинного законодавства про визнання нерухомого майна відумерлою спадщиною встановлена бездіяльність органу місцевого самоврядування в частині визнання квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відумерлою спадщиною та передачі відумерлої спадщини у власність територіальної громади.

Вказується, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з ішемічною хворобою серця, померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується лікарським свідоцтвом про смерть № 456 від 05.10.2020, виданим центром первинної медико-санітарної допомоги № 2 Солом`янського району м. Києва.

Зазначається, що на момент смерті ОСОБА_1 мала у приватній власності квартиру АДРЕСА_1 , яка належала останній на підставі свідоцтва про право власності на житло від 14.10.1998 - 1/2 квартири та свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 17.03.2008 - 1/2 квартири.

Зі слів заявника, на момент смерті ОСОБА_1 , в квартирі була зареєстрована лише померла, що підтверджується інформацією з Солом`янської районної державної адміністрації. Родичів або членів сім`ї померлої, спадкоємців за законом не встановлено.

В той же час, як вказано в заяві, 15.05.2005 померлою було складено заповіт за яким остання заповіла все належне їй майно та права ОСОБА_3 , а якщо він не прийме спадщину чи помре раніше, то ОСОБА_4 .

Зазначено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 31.08.2007, а ОСОБА_4 спадщину у встановлений законодавством строк не прийняла. Також, в провадженні суду не перебували та не перебувають спадкові справи, зокрема, щодо поновлення/ продовження строків прийняття спадщини, встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю, в яких однією зі сторін є ОСОБА_4 .

Як вказує прокурор, порушення інтересів держави в даному випадку полягає у невжитті Київською міською радою упродовж тривалого часу заходів щодо звернення до суду та визнання спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_1 відумерлою та має перейти у власність територіальної громади м. Києва.

У зв`язку з такими обставинами прокурор просить заяву про визнання спадщини відумерлою задовольнити.

Щодо пояснень Київської міської ради

27.09.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшли письмові пояснення Київської міської ради від 23.09.2022 за підписом представника - Домбровської В.О. (діє на підставі довіреності), в яких вказано, зокрема, що квартира АДРЕСА_1 дійсно увійшла до складу спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_1 .

Звертається увага, що згідно інформації, наданої Дев`ятою київською державною нотаріальною конторою, свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_1 , станом на 30.05.2022, не видавалось.

Підсумовується, що Київська міська рада підтримує доводи заяви, вважає їх такими, що підлягають задоволенню

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин в їх сукупності, суд встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 16505 від 06.10.2020, копію якого долучено заявником до матеріалів справи.

Зі змісту копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 17.03.2008 вбачається, що спадкоємцем 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , що належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 є його дружина - ОСОБА_1 .

Також, до заяви долучено копію дубліката свідоцтва про право власності від 14.10.1998 зі змісту якого вбачається, що квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 та членам його сім`ї - ОСОБА_2 в рівних частках.

Згідно з інформаційною довідкою від 16.06.2022, отриманою за пошуковим запитом реєстраційного номеру об`єкта нерухомого майна: 00, 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 .

Зі змісту відповіді Дев`ятої київської державної нотаріальної контори від 30.05.2022 вбачається, що після смерті ОСОБА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкова справа не заводилась.

Також, до заяви долучено копію витягу зі спадкового реєстру від 30.05.2022 за пошуковим запитом ПІБ померлої, відповідно до якого, остання за життя склала 16.09.2005 заповіт.

Зі змісту копії заповіту від 16.09.2005 № 7-1259 вбачається, що померла - ОСОБА_1 заповіла все її майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося та взагалі все належне їй на день смерті, та на що вона за законом має право - ОСОБА_3 , якщо він не прийме спадщини або помре раніше за ОСОБА_1 - ОСОБА_4 .

Солом`янською районною в м. Києві державною адміністрацією на запит Святошинської окружної прокуратури м. Києва було надано відповідь про те, що станом на 06.10.2020 в квартирі АДРЕСА_1 зареєстрована ОСОБА_1 .

Також, до заяви долучено копію відповіді Солом`янського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) у якій вказано про те, що актові записи про народження дітей, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутні.

Зі змісту копії відповіді Святошинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві вбачається, що в Державному реєстрі актів цивільного стану про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , інших записів, окрім актового запису про смерть, не виявлено.

З відповіді КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації вбачається, що згідно з даними реєстрових книг бюро, квартира АДРЕСА_1 зареєстрована за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 14.10.1998 - 1/2 квартири та свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 17.03.2008 - 1/2 квартири.

24.06.2022, у відповідь на запит заявника, Солом`янським районним судом міста Києва було надано інформацію про те, що станом на день підготовки такої відповіді в провадженні суду не перебували та не перебувають справи, в яких однією зі сторін є ОСОБА_4 .

Також, 03.06.2022, у відповідь на запит заявника, Департаментом будівництва та житлового забезпечення було надано відповідь про те, що департамент не звертався до суду із заявою про визнання квартири АДРЕСА_2 відумерлою спадщиною після смерті ОСОБА_1 .

Окрім того, вказаний лист містить прохання Департаменту щодо вжиття Святошинською окружною прокуратурою м. Києва заходів цивільно-правового характеру в інтересах держави в особі Київської міської ради.

27.09.2022 у відповідь на запит Солом`янського районного суду міста Києва, Солом`янською районною в м. Києві державною адміністрацією в м. Києві надано інформацію про відсутність реєстрації осіб за адресою: АДРЕСА_3 .

На виконання ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 26.07.2022, Дев`ята київська державна нотаріальна контора надала інформацію про те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась. Вказане підтверджується також інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 26.09.2022 за пошуковим запитом ПІБ померлої.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Частиною 1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Судом встановлено та підтверджено наявними у справі доказами, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 16505 від 06.10.2020, копію якого долучено заявником до матеріалів справи.

На час смерті ОСОБА_1 належала квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 14.10.1998 на 1/2 частину квартири, а також свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 17.03.2008 на іншу 1/2 квартири.

Згідно з інформаційною довідкою від 16.06.2022, отриманої за пошуковим запитом реєстраційного номеру об`єкта нерухомого майна: 00, 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 . Права інших осіб на вказаний об`єкт нерухомості не зареєстровано.

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 26.09.2022, наданої Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою щодо ОСОБА_1 , вбачається відсутність заведених спадкових справ, виданих свідоцтв про право на спадщину, заповітів, спадкових договорів.

Відповідно до ст. 1220 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Частина 2 статті 1221 ЦК України передбачає, якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходження основної частини рухомого майна.

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Згідно з ст. 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду складі Верховного Суду від 28.09. 2022 у справі № 139/122/14-ц (провадження № 61-3238св22) аналіз зазначених норм матеріально та процесуального права дає підстави дійти висновку, що відумерлою є спадщина, визнана як така на підставі встановлення судом існування (чи не існування) кількох юридичних фактів: факт смерті спадкодавця, відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від спадщини, не прийняття спадкоємцями спадщину чи відмова від її прийняття, дотримання органом місцевого самоврядування відповідної процедури.

У постанові від 18.05.2022 у справі № 643/6125/16 (провадження № 61-1384св21) Верховний Суд зауважив, що особливістю розгляду справи про визнання спадщини відумерлою, яка розглядається в окремому провадженні, як й інших справ окремого провадження, зокрема, є: заявлені вимоги у порядку окремого провадження повинні бути безспірними (відсутній спір про право); справи окремого провадження порушуються за заявою і розглядаються за участю заявника, заінтересованих осіб (відсутність спору про право зумовлює відсутність сторін з протилежними інтересами, відсутність позову); немає інститутів і категорій, властивих позовному провадженню (пред`явлення зустрічного позову, заміна сторін, співучасть, мирова угода, треті особи, звернення до третейського суду тощо); справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Заявник у справі про визнання спадщини відумерлою - це особа, в інтересах якої в суді порушується справа про підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваного права на спадщину, необхідних для реалізації нею майнових прав, без судового підтвердження яких вона позбавлена можливості здійснити ці права.

Отже, набуття права власності на відумерлу спадщину територіальною громадою можна розглядати як правовий засіб, що слугує досягненню визначеності у відносинах власності на засадах справедливості.

У справі, що є предметом розгляду судом встановлено, що майно померлої громадянки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ніхто не прийняв, а час, що сплив з моменту смерті, перевищує один рік, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання спадщини відумерлою.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 76-81, 263-265, 273, 293, 294, 334-338 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Заяву керівника Святошинської окружної прокуратури міста Києва Тимошенка Максима Петровича в інтересах держави в особі Київської міської ради про визнання спадщини відумерлою, - задовольнити.

Визнати відумерлою спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до складу якої входить квартира, загальною площею 43,83 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000 та передати її у власність територіальній громади міста Києва в особі Київської міської ради.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (ст. 354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л. Л. Зуєвич