Провадження № 2/752/4189/22
Заочне Р І Ш Е Н Н Я
11 липня 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.,
за участі секретаря судового засідання Сітайла В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
у листопаді 2021 року позивач ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернулося до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 , у якому просить стягнути 4542,00 грн заборгованості за не обліковану електричну енергію за актом про порушення №000635 від 17.06.2021 року та 2 270,00 грн. судового збору.
У обґрунтування позовних вимог ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» зазначили, що відповідно до даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вони є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Відповідач ОСОБА_1 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем електроенергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».
17.06.2021 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача було виявлено порушення.
Позивач зазначає, що станом на дату звернення з позовною заявою заборгованість за не обліковану електричну енергію відповідачем не сплачена, а тому просить стягнути з відповідача нараховану суму у розмірі 4542,00 коп та судовий збір.
22 лютого 2022 року ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін (а.с. 38-39).
Положеннями ст.174 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідач ОСОБА_1 не скористався процесуальним правом подати відзив на позов з викладенням своєї позиції щодо заявлених вимог та долучити докази на підтвердження (спростування) заявлених вимог.
У відповідності до ч.8 ст.279 Цивільного процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
У судовому засіданні сторони відсутні, про день, час та місце розгляду справи повідомлені судом належним чином.
Дослідивши письмові докази справи, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити.
Як вбачається з матеріалів справи ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» (а.с. 8-11).
Правовідносини з постачання електричної енергії регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р. № 312 (далі - Правила, ПРРЕЕ) і Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006р. № 562.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та на її ім`я відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 (а.с. 12) за вказаною адресою, а отже вона є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», як правонаступник ПАТ «Київенерго». Будь-яких змін щодо місця проживання відповідача та щодо власника квартири за вищевказаною адресою ні від боржника ні від третіх осіб до суду не надходило.
18.04.2011 року споживач ОСОБА_1 уклала з АЕК «Київенерго» договір про користування електричною енергією, відповідно до якого зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами у терміни, передбачені цим договором (а.с. 17).
17.06.2021 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача було виявлено порушення: п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не є не власністю ОСР, несанкціоноване, після відключення 24.10.2019 року без порушення схеми обліку. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 000635 від 17.06.2021. Акт підписали три представники енергопостачальника (а.с. 22).
Показання розрахункового лічильника станом на 17.06.2021 року становили 070103 кВт*г, що підтверджується фото матеріалами, нарядом-допуску № 143 та актом про усунення порушення ПРРЕЕ (а.с.19, 23, 24-26).
03.08.2021 року у відповідності до вимог ПКЕЕН, відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення, на якому встановлено що споживач на об`єкті: квартира за адресою по АДРЕСА_1 порушив п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ. На засідання комісії споживач не з`явився. За результатами засідання комісії прийнято рішення: Нарахування провести згідно з пунктом 8.4.11 та формулою №5, визначеного главою 8.4. розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 3,96 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год; період нарахування з 12.04.2021 по 17.06.2021 року (дату усунення порушення); всього підлягає до сплати: за недовраховану електроенергію - 4542,00 грн, що підтверджено розрахунком ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» обсягу та вартості електричної енергії (а.с. 29, 30).
Згідно із положеннями ч. 3 ст. 13 Конституції України та ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України власність зобов`язує.
За змістом положення ч.5 статті 319 ЦК України, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно із ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Згідно ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом.
Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, з наступними змінами, затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), які регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Згідно п.8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача).
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи.
Згідно з пунктів 8.2.6, 8.2.7 розділу 8.2 вищезазначених Правил, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.
Згідно з п. 8.4.1. Розділу 8.4 ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
Виходячи з наведених положень, дії позивача вчинялись в межах ПРРЕЕ, оскільки при складанні акту про порушення №000635 споживач будь-якої незгоди з Актом про порушення не висловив, відповідних письмових зауважень не надав.
Згідно п.8.4.2. ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки).
Отже, на підставі акта про порушення, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснювалось позивачем у відповідності до вимог 8.4.2. ПРРЕЕ. Нарахування проведено згідно з пунктом 8.4.11 ПРРЕЕ та формулою № 5, визначеного главою 8.4. розділу VІІІ ПРРЕЕ.
Відповідно до ч. 1 ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України одним з способів захисту прав особи є відшкодування збитків.
Згідно з п.п.11 п.5.2.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії Електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.
Пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ на споживача покладається обов`язок, серед іншого: 1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); 4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; 8) забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; 9) невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; 19) своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень;
Розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії за актом від 17.06.2021 року №000635 проведений згідно з Порядком визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 18 липня 2019 р. № 1525 (з урахуванням змін та доповнень, чинних на момент розгляду акта комісією).
Суд погоджується із правильністю проведеного розрахунку вартості не облікованої електричної енергії, який судом перевірений, що становить 4542,00 грн.
У відповідності до ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Згідно із ч. 1 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Майнова шкода, відповідно до ч.1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Судом встановлено, що відповідачем ОСОБА_1 порушено Закон України «Про ринок електричної енергії», вимоги Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не є не власністю ОСР, несанкціоноване, після відключення 24.10.2019 року без порушення схеми обліку, що не оспорюється сторонами.
Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ у розмірі 4542 грн 00 грн.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати в розмірі 2270 грн.
Керуючись Законом України «Про ринок електричної енергії», ст.ст. 526, 625, 714 ЦК України, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р. № 312, Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006р. № 562, ст. ст. 2, 4, 7, 10, 12, 13, 19, 76, 81, 89, 133, 141, 258, 259, 263, 265, 268, 273, 274, 280, 282, 354, 355 ЦПК України, -
позовну заяву приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя К.Г. Плахотнюк