справа № 179/906/22
провадження № 2/179/503/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2022 року смт. Магдалинівка

Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кравченко О.Ю.

за участю секретаря судового засідання Хорольської І.П.

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення стягнення аліментів.

Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 27 вересня 2022 року відкрито провадження у цивільній справі, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 25 жовтня 2022 року підготовче провадження по цивільній справі закрито, призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

14 грудня 2022 року до суду надійшла «уточнена» позовна заява ОСОБА_1 , в якій він прохає:

-звільнити його від сплати аліментів на користь його колишньої дружини ОСОБА_2 на утримання їхнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі ј частки усіх видів його заробітку (доходу) але не менш 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно з дати пред`явлення позову;

-стягувати на його користь із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти на його користь на утримання їхнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі ј частки з усіх видів його заробітку (доходу) але не менш ніж 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи стягувати з дати пред`явлення позову і до досягнення сином повноліття.

В судовому засіданні позивач просив прийняти зазначену уточнену позовну заяву до розгляду.

Відповідач у судовому засіданні заперечувала проти прийняття уточненої позовної заяви.

Вислухавши думку учасників справи та перевіривши матеріали справи, суд вважає, що у прийнятті уточненої позовної заяви слід відмовити, виходячи з таких підстав.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У відповідності до ч. 2 ст. 174 ЦПК України, заявами по суті є: позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до змісту ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, а також до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Крім того, у пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено,

що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви

та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року в справі № 916/1764/17.

При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року.

Як вбачається зі змісту поданої 14.12.2022 року «уточненої» позовної заяви, позивач змінює предмет та підстави позову, додатково пред`являючи нові вимоги про стягнення аліментів з відповідачки. Крім того, позивачем подано таку заяву після спливу строку, передбаченого ч.3 ст.49 ЦПК України.

Враховуючи, що розгляд даної справи проводиться за правилами загального позовного провадження, підготовче провадження у справі закрито ухвалою від 25.10.2022 року, суд дійшов висновку, що у прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви ОСОБА_1 від 14.12.2022 року слід відмовити, так як заява подана з порушенням строку, передбаченого ч.3 ст.49 ЦПК України, та по суті є новим позовом.

Наслідком відмови у прийнятті заяви є повернення такої заяви позивачу.

При цьому, необхідно роз`яснити позивачу, що відмова в прийнятті заяви про зміну предмету та підстав позову не перешкоджає зверненню із позовною заявою до належного суду в загальному порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 19, 43, 49, 175, 177, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви ОСОБА_1 від 14 грудня 2022 року про зміну предмета та підстав позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення стягнення аліментів.

Заяву ОСОБА_1 від 14 вересня 2022 року про зміну предмету і підстав позову повернути разом з додатками позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя О.Ю. Кравченко