Провадження №: 2/755/7182/22
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"27" грудня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П. розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Департамент служби у справах дітей Харківської міської ради, ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Медико-інформаційний центр сурогатного материнства «ЛА ВІТА НОВА» про встановлення факту народження, визнання батьківства та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

23.12.2022 до Дніпровського районного суду м. Києва за підсудністю з Оболонського районного суду міста Києва, у відповідності до ухвали від 21.11.2022 надійшов позов ОСОБА_1 до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Департамент служби у справах дітей Харківської міської ради, ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Медико-інформаційний центр сурогатного материнства «ЛА ВІТА НОВА» про встановлення факту народження, визнання батьківства та зобов`язання вчинити дії, який 23.12.2022 було передано у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до заявлених вимог позивач просить суд:

1. Встановити факт, що громадянкою України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була народжена дитина жіночої статі ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові, в результаті репродуктивних технологій.

2. Визнати громадянин Французької Республіки ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт тип Р, код країни FRA, № НОМЕР_1 , виданий 04.08.2020 року, орган видачі Префектура Лот і Гаронна АЖЕН, дійсний до 03.08.2030 року батьком дитини, народженої ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в результаті репродуктивних технологій.

3. Зобов`язати Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видати Свідоцтво про народження: дитини жіночої статі, народженої ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в результаті репродуктивних технологій, вказавши батьком дитини громадянин Французької Республіки ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт тип Р, код країни FRA, № НОМЕР_1 , виданий 04.08.2020 року, орган видачі Префектура Лот і Гаронна АЖЕН, дійсний до 03.08.2030 року, матір`ю дитини - відомості відсутні.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення з даною заявою до суду, суддя дійшов наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч.1ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд, в якому право доступу, тобто право порушити провадження у цивільній справі в суді, є одним із аспектів поряд з організаційними та процесуальними гарантіями (рішення Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) від 21 лютого 1975 року у справі «Ґолдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. The United Kingdom), заява № 4451/70, § 36). Проте наведене право не є абсолютним та може підлягати обмеженням (рішення ЄСПЛ від 17 січня 2012 року у справі «Станев проти Болгарії [ВП]» (Stanev v. Bulgaria [GC]), заява № 36760/06, § 230).

Суддею встановлено, що у провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 755/11612/22 за позовом громадянина Французької Республіки ОСОБА_1 до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві третя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, ОСОБА_2 , ТОВ «Медико - інформаційний центр сурогатного материнства «ЛА ВІТА НОВА» про встановлення факту народження, визнання батьківства та зобов`язання вчинити дії. У вказаній справі позивач просить суд: встановити факт що ОСОБА_2 була народжена дитина жіночої статті ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові в результаті репродуктивних технологій; визнати позивача громадянина Французької Республіки ОСОБА_1 батьком дитини народженої ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові ОСОБА_2 в результаті репродуктивних технологій; зобов`язати Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві видати свідоцтво про народження дитини жіночої статті народженої ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові в результаті репродуктивних технологій ОСОБА_2 вказавши батьком дитини громадянина Французької Республіки ОСОБА_1 .

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києві від 16.11.2022 у відкритті провадження у справі №755/11612/22 - відмовлено на підставі п.3 ч.1 статті 186 ЦПК України.

Крім того, суддею встановлено, що ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02.09.2022 відкрито провадження у цивільній справі №755/7142/22 за позовом ОСОБА_1 до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерство соціальної політики України, ОСОБА_2 , Оболонське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, Оболонська окружна прокуратура міста Києва, Товариство з обмеженою відповідальністю «Медико - інформаційний центр сурогатного материнства «Ла Віта Нова» про встановлення факту факту народження, визнання батьківства та зобов`язання вчинити дії. У вказаній справі позивач просить суд: встановити факт, що громадянкою України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була народжена дитина жіночої статі ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харків, в результаті репродуктивних технологій. Визнати позивача батьком дитини, народженної ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в результаті репродуктивних технологій. Зобов`язати Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видати свідоцтво про народження дитини жіночої статі, народженої ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в результаті репродуктивних технологій, вказавши батьком дитини громадянин Французької Республіки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , матір`ю дитини - відомості відсутні.

Таким чином убачається, що вимоги позову у справі №755/7142/22, є аналогічними позовним вимогам, що були заявлені у справі №755/11612/22, у відкритті провадження якої відмовлено, а також у даній цивільній справі 756/10578/22, позов у якій було подано до Оболонського районного суду м. Києва.

Так, проаналізувавши заявлені позивачем вимоги, суб`єктний склад учасників у справі, а також мотиви та підстави позову у даній цивільній справі, суд дійшов висновку про цілеспрямоване зловживання позивачем та його представником процесуальними правами, через подання аналогічних позовних заяв представником позивача між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату. Такі дії, однак, мають повністю штучний характер, подібно тому, як удавана угода у цивільному праві вчиняється лише для цілей прикриття іншої угоди.

За вимог п. 4 ч. 2 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Європейський суд з прав людини зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Згідно ч. 3 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Виходячи з вищенаведеного, суддя дійшов висновку, що звертаючись до суду втретє з аналогічним позовом між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, представник позивача допустила зловживання процесуальними правами, що є підставою для повернення позовної заяви.

Крім того, суд вважає звернути увагу на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

У відповідності до ч.1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Убачається, що позивачу, ОСОБА_1 , надається правова допомога адвокатом адвокатського об`єднання «СУСЛОВ ТА ПАРТНЕРИ» Кірсік Сніжаною Володимирівною на підставі ордеру про надання правничої (правової) допомоги від 14.11.2022.

Зазначений представник була обізнана про наявність інших судових проваджень, оскільки, відповідно до системи документообігу суду Д-3, представляє інтереси позивача у справі №755/7142/22, провадження у якій відкрито 02.09.2022, відповідно усвідомлювала значення своїх дій та свідомо передбачала негативні наслідки для свого клієнта, себто, позивача ОСОБА_1 , при цьому допустила подання аналогічних позовних заяв між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Так, відповідно до ч.1-2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката, зокрема, але не виключно, є: невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків.

Таким чином, суд дійшов висновку про зловживання стороною позивача процесуальними правами у даній цивільній справі, через повторне звернення до суду із аналогічними позовними заявами між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, при цьому суд не повідомляючи про наявність інших судових проваджень, у тому числі і завершених, задля ведення суду в оману та зловживання наданими законом правами.

Попередити адвоката Кірсік Сніжану Володимирівну про неприпустимість зловживань процесуальними правами.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 4, 12 44, 258-261, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Департамент служби у справах дітей Харківської міської ради, ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Медико-інформаційний центр сурогатного материнства «ЛА ВІТА НОВА» про встановлення факту народження, визнання батьківства та зобов`язання вчинити дії, - повернути позивачу.

Попередити адвоката Кірсік Сніжану Володимирівну про неприпустимість зловживань процесуальними правами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: