ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8006/20
провадження № 2/753/2898/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" лютого 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді у справі за позовом ПАТ «МТБ Банк» до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_1 про витребування майна з чужого володіння,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ПАТ «МТБ Банк» до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_1 про витребування майна з чужого володіння.

Справу передано в провадження судді Лужецької О.Р. в порядку, встановленому ст.33 ЦПК України та на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.05.2020 року

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15.06.2020 р. відкрито провадження у даній справі.

04.12.2021 р. від представника ОСОБА_1 через канцелярію суду надійшла заява по відвід судді.

Як вбачається із заяви, підставами для відводу, на думку позивача, є упередженість судді Лужецької О.Р., яка полягає у порушені суддею норм ЦПК України та його процесуальних прав, зокрема, підчас розгляду заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів від 11.01.2022 р.

Дослідивши доводи заявника, суд вважає встановленим наступне.

Підстави для відводу судді передбачені ст.36 ЦПК України.

Зокрема, згідно з п.п. 3, 5 ч.1 ст.36 вказаної статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому, згідно з ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч.3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Відповідно до ч.2ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Як вбачається з заяви, фактично представник третьої особи вказує на свою незгоду з процесуальними рішеннями судді.

Слід зазначити, що вказані заявником підстави не свідчать про упередженість судді чи необ`єктивність судді.

Крім того, заявник не позбавлений права і можливості викласти свої доводи, міркування та заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду в апеляційній скарзі на рішення суду.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при вирішенні даної цивільної справи.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на дію презумпцію особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявлений відвід не є обґрунтованим.

За приписами ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Зважаючи на вищенаведене, з огляду на те, що заявлений відвід не є мотивованим, суд, керуючись ст. 33,36,40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді у справі за позовом ПАТ «МТБ Банк» до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_1 про витребування майна з чужого володіння визнати необґрунтованою.

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва Лужецької О.Р. передати в порядку ст.33 ЦПК України для вирішення заяви.

Ухвала апеляційному порядку оскарженню не підлягає і заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.Р. Лужецька