КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 жовтня 2022 року суддя Київського апеляційного суду В.А. Нежура, розглянув заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_3,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2022 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29.08.2022 про залишення позовної заяви без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до КНП «Консультативно-діагностичний центр № 2 Дарницького району міста Києва», третя особа: Міністерство здоров`я України про стягнення моральної шкоди.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями суддею-доповідачем призначено суддю ОСОБА_3. та суддів, які входять до складу колегії: Шкоріну О.І, Поливач Л.Д.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23.09.2022 витребувано з Дарницького районного суду м. Києва матеріали цивільної справи № 753/22986/21 за позовом ОСОБА_1 до КНП «Консультативно-діагностичний центр № 2 Дарницького району міста Києва», третя особа: Міністерство здоров`я України про стягнення моральної шкоди.

27.09.2022, на електронну адресу суду, ОСОБА_1 подав заяви за вх. №№ 78265, 78273 про відвід судді-доповідача ОСОБА_3., які є аналогічними за змістом, та обґрунтовані тим, що суддя ОСОБА_3 не може приймати участь в апеляційному перегляді справи, так як притягується до кримінальної відповідальності разом з іншим суддею КАС Шкоріною О.І., Крижанівською Г.В. та іншими колишніми держслужбовцями КАС і ДРС за його і ОСОБА_2 зверненнями до правоохоронних і судових органів. На думку заявника, усі ці обставини, дають підстави останньому сумніватися в неупередженості та об`єктивності судді-доповідача ОСОБА_3. при наданні ним відповідної правової оцінки доводам та доказам апелянта (позивача).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06.10.2022 заявлений відвід суддею було визнано необґрунтованим та передано справу на автоматизований розподіл для визначення судді, який вирішить питання про відвід.

Згідно з протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду для розгляду заяви про відвід судді визначено суддю-доповідача Нежуру В.А.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи викладені в заяві про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_3.не вбачаю підстав для задоволення поданої заяви, враховуючи наступне.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 ЦПК України.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, у справі відсутні підстави, визначені статтями 37-39 ЦПК України, які б свідчили про упередженість судді та, відповідно, могли б бути підставою для його відводу.

Посилання ОСОБА_1 на те, що ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 11.09.2019 зобов`язано уповноважених осіб СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві, Київської місцевої прокуратури № 2 внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості про кримінальне правопорушення службових осіб, а саме суддів Київського апеляційного суду ОСОБА_3., Шкоріної О.І., не може бути підставою для задоволення заяви про відвід, оскільки до поданої заяви не надано вироку, який набрав законної сили, і яким встановлено вчинення службовою особою, а саме суддею Київського апеляційного суду ОСОБА_3 кримінального правопорушення.

Особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду; ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину; обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частини 1-3 статті 62 Конституції України).

Конституційний Суд України, у рішенні Великої палати Конституційного Суду України від 26.02.2019 № 1-р/2019 зауважує, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип in dubio pro reo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості.

Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

З урахуванням викладеного, судом не встановлено підстав, які б свідчили про зацікавленість судді Київського апеляційного суду ОСОБА_3., що викликало б сумнів в його неупередженості або об`єктивності під час розгляду даної справи.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 34, 36, 37, 40 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяв ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.А. Нежура