532/184/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2022 р. м. Кобеляки

Кобеляцький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Макарчука С.М., з участю секретаря судового засідання Голубенка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Кобеляки в порядку спрощеного позовного провадження за відсутності сторін цивільну справу №532/184/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

04 лютого 2022 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , у якій остання прохає: шлюб, зареєстрований 10 січня 2020 року у Бутенківській сільській раді Кобеляцького району Полтавської області, актовий запис № 1 між нею ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ним ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 розірвати; після розлучення залишити їй прізвище « ОСОБА_4 »; розглядати справу у порядку спрощеного провадження за правилами ст..279 ЦПК України; розглядати справу без її участі.

На обґрунтування позову зазначає, що 10.01.2020 вони з відповідачем уклали зазначений шлюб, від якого мають одну доньку, ОСОБА_5 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає з позивачкою та знаходиться на її вихованні.

За твердженням позивачки, фактично їхня сім`я розпалася, шлюбні стосунки між нею та відповідачем припинені через суперечки та непорозуміння з приводу потреби подальшого сімейного проживання та розбіжностей у поглядах на шлюб та сім`ю.

Позивачка вважає, що подальше збереження шлюбу суперечить її інтересам, поновлювати шлюбні стосунки для примирення прохала не надавати, оскільки такий строк вже неодноразово мав місце у їхніх відносинах і до збереження шлюбних відносин не привів.

Ухвалою від 21 квітня 2022 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 11 годину 00 хвилин 26 травня 2022 року.

У судове засідання 26 травня 2022 року сторони не з`явилися.

До суду за вх. № 3614 надійшла письмова заява, підписана представником позивача адвокатом Галушко С.С., відповідно до якої останній прохає розгляд справи проводити без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримує та прохає задовольнити.

До суду за вх. № 3612 надійшла письмова заява ОСОБА_2 , відповідно до якої останній прохає справу розглянути за його відсутності, позов визнає в повному обсязі.

Відповідно до частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

За змістом речення 2 частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частин 4,5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

За змістом частин 1, 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що 10 січня 2020 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 від 10 січня 2020 року, виданим виконавчим комітетом Бутенківської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області, актовий запис № 1.

Від зазначеного шлюбу сторони мають одну спільну дитину: доньку ОСОБА_5 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_3 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 (а.с. 6).

Відомостей про наявність спору про поділ майна між сторонами позовна заява не містить. Питання про місце проживання дитини у позовній заяві не ставиться. Сторонами не заявлено клопотання про надання строку для примирення. Позивачка не бажає продовжувати подружні стосунки з відповідачем. Позивачка прохає задовольнити позовну заяву про розірвання шлюбу. Відповідач до початку розгляду справи по суті позов визнав, про що подав письмову заяву.

Розірвати шлюб через органи державної реєстрації актів цивільного стану неможливо, оскільки сторони мають малолітню дитину.

Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, оскільки, це суперечило б інтересам сторін.

Спір між сторонами виник із сімейних правовідносин та його вирішення регулюється нормами сімейного законодавства.

На час розгляду справи перешкоди для розірвання шлюбу, визначені статтею 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлені.

Відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Разом з тим, суд вважає недоцільним надавати сторонам строк для примирення.

Статтею 24 Сімейного кодексу України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Статтею 113 Сімейного кодексу України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

За змістом частин 1, 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи вищевикладені обставини та з огляду на визнання відповідачем позову, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, оскільки перебування позивачки у шлюбі з відповідачем не ґрунтується на принципі вільного волевиявлення, а за таких обставин позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Позивачка не виявила бажання відновлювати дошлюбне прізвище.

За змістом частини 1 статті 142 Цивільного процесуального кодексу України визнання у разі позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у рішенні вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Керуючись статтями 141, 142, 206, 211, 247, 259, 263-265, 268, 273, 280, 281, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Прийняти визнання ОСОБА_2 позову ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_7 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10 січня 2020 року у виконавчому комітеті Бутенківської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області, актовий запис № 1, розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачку й надалі іменувати прізвищем « ОСОБА_4 ».

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при зверненні до суду з позовною вимогою про розірвання шлюбу, у сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 копійок.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 26 травня 2022 року.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , паспорт № НОМЕР_3 виданий органом 5325 від 13 січня 2020 року, РНОКПП НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Представник позивача адвокат Галушко Сергій Станіславович, адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя