Справа №760/651/22
Провадження №2/760/6234/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 січня 2022 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Київська міська рада, Державне підприємство системи електронних торгів арештованим майном МЮУ «Сетам», Дев`ята Київська Державна нотаріальна контора, Залізничне КП ЖЕД (К) №901, Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби у м. Києві ГУЮ в м. Києві про продаж часток нерухомості через електронні торги арештованим майном та стягнення шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Київська міська рада, ДП «Сетам», Дев`ята Київська Державна нотаріальна контора, Залізничне КП ЖЕД (К) №901, Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби у м. Києві ГУЮ в м. Києві, в якому просить

1) прийняти позовну заяву та вікрити провадження у справі;

2) зобов`язати ДП «Сетам» 2.1.) провести оцінку вартості 63/100 часток нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 та виставити його на продаж, 2.2.) залишки коштів від реалізації часток нерухомості, після відповідних відрахувань на 2.2.1) податки та обов`язкові платежі за нерухоме майно до ДФУ України, 2.2.2.) до Дев`ятої київської Державної нотаріальної контори за відкриття спадщини, 2.2.3) до ЖЕК-901 згідно квитанцій по комунальній заборгованості та 2.2.4) збитки співвласнику ОСОБА_1 за оплату та проведення експертизи, оцінку майна, за технічний паспорт БТІ, витрати на проведення ремонтів, монтаж лічильників, шкоду, збитки, судовий збір та витрати пов`язані з розглядом справи згідно квитанцій та договорів, відповідно розрахунку станом на день судового рішення, 2.2.5) судові витрати відповідно до ст.88 ЦПК України покласти на спадкоємицю з відрахуванням їх із коштів банківського депозиту, на який ДП «Сетам» перерахує кошти згідно результатів електронних торгів за частки арештованого спадкового майна. Залишки коштів, після відрахувань, з депозиту суду, зможе отримати спадкоємиця після рішення суду про визнання її належною та добросовісною спадкоємицею;

3) після перерахування ДП «Сетам» залишків компенсаційних коштів на дебіторський рахунок судової адміністрації м. Києва для спадкоємиці 3.1) припинити її право власності на спадкове житло; 3.2) зняти накладений ухвалою суду від 23.06.2017 року по справі №760/14515/16-ц арешт та заборону по вчиненню дій по розпорядженню квартирою АДРЕСА_2 .

Як убачається зі змісту ч.1 ст.184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Позовна заява подається до суду із дотриманням вимог ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Окрім того, згідно ч.3-5 ст.177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК, оскільки позивач не зазначив обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги, відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно положень статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Так, звернувшись до суду з указаним позовом, позивач просить зобов`язати ДП «Сетам» 2.1.) провести оцінку вартості 63/100 часток нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 та виставити його на продаж, 2.2.) залишки коштів від реалізації часток нерухомості, після відповідних відрахувань на 2.2.1) податки та обов`язкові платежі за нерухоме майно до ДФУ України, 2.2.2.) до Дев`ятої київської Державної нотаріальної контори за відкриття спадщини, 2.2.3) до ЖЕК-901 згідно квитанцій по комунальній заборгованості та 2.2.4) збитки співвласнику ОСОБА_1 за оплату та проведення експертизи, оцінку майна, за технічний паспорт БТІ, витрати на проведення ремонтів, монтаж лічильників, шкоду, збитки, судовий збір та витрати пов`язані з розглядом справи згідно квитанцій та договорів, відповідно розрахунку станом на день судового рішення, 2.2.5) судові витрати відповідно до ст.88 ЦПК України покласти на спадкоємицю з відрахуванням їх із коштів банківського депозиту, на який ДП «Сетам» перерахує кошти згідно результатів електронних торгів за частки арештованого спадкового майна. Залишки коштів, після відрахувань, з депозиту суду, зможе отримати спадкоємиця після рішення суду про визнання її належною та добросовісною спадкоємицею; 3) після перерахування ДП «Сетам» залишків компенсаційних коштів на дебіторський рахунок судової адміністрації м. Києва для спадкоємиці 3.1) припинити її право власності на спадкове житло; 3.2) зняти накладений ухвалою суду від 23.06.2017 року по справі №760/14515/16-ц арешт та заборону по вчиненню дій по розпорядженню квартирою АДРЕСА_2 .

Однак, якою нормою закону передбачені такі способи захисту, у позовній заяві не зазначив.

При цьому суд роз`яснює, що відповідно до ч.1 та ч.2 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим, співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Також, ст.365 ЦК України передбачено, що право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї.

Крім того, в обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що йому та ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності належать відповідно (37+64=1) частки комунальної квартири спільного сумісного заселення за адресою: АДРЕСА_3 . ОСОБА_3 померла, не залишивши заповіт. Її рідна сестра - відповідачка ОСОБА_2 отримати спадкове свідоцтво не змогла. Нотаріус відмовив їй у видачі спадкового свідоцтва. Сама ж відповідачка постійно проживає у Франції, спадщину прийняла та не оформляє її.

Проте, якими доказами підтверджуються зазначені обставини не вказав та не додав таких доказів до позовної заяви.

Суд роз`яснює, що відповідно до ч.2 та ч.4 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано, причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк, докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Також у позовній заяві відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.4, ч.5 ст.95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством; учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, копії документів, що додані позивачем до позовної заяви, не засвідчені у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак позивачем не додано документів, що підтверджують сплату судового збору, або доказів, що підтверджують підстави для звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою встановлено ставку 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01 січня 2022 року становить 992,40 грн.

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. А у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру по 992,40 грн або подати суду документи, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону та зазначити такі підстави у позовній заяві.

У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі пр У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків.

На підставі наведеного та керуючись статтями 95, 175-177, 185, 260, 261 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Київська міська рада, Державне підприємство системи електронних торгів арештованим майном МЮУ «Сетам», Дев`ята Київська Державна нотаріальна контора, Залізничне КП ЖЕД (К) №901, ГУЮ в м. Києві відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби у м. Києві про продаж часток нерухомості через електронні торги арештованим майном та стягнення шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений цією ухвалою строк вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України будуть виконані, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова