Провадження 2/756/2465/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

З А О Ч Н Е

25 травня 2022 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Колядінцевої П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,-

в с т а н о в и в:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

В обґрунтування позову зазначає, що квартира АДРЕСА_1 належить їй на праві власності відповідно до договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори 02.02.2019 року. Окрім неї, у цій квартирі зареєстровані її чоловік ОСОБА_3 та син ОСОБА_2 , який в даній квартирі не проживає понад рік, місце проживання якого на теперішній час невідомо.

Оскільки ОСОБА_2 виїхав зі спірної квартири, в ній не проживає без поважних причин понад рік, але залишається зареєстрованим у цій квартирі, ОСОБА_1 просить суд визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, в якій зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує.

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлений належним чином шляхом направлення повістки за зареєстрованим місцем проживання та оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, тому відповідно ст. 128 ЦПК України вважається таким, що повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

За таких обставин судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних в ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом установлено, що відповідно до договору дарування квартири від 02.02.2019 року, посвідченого державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С., квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_1 (а.с. 5), що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 6).

Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання особи Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської РДА від 28.12.2021 року місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 13).

Листом КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 29.12.2021 року повідомлено про те, що за період з 01.11.2020 року по теперішній час, письмових звернень, заяв та скарг від ОСОБА_2 з приводу неможливості його проживання за адресою: АДРЕСА_2 на адресу Підприємства не надходило (а.с. 26).

Зі змісту листа Оболонського УП ГУ НП у м. Києві від 30.12.2021 року вбачається, що ОСОБА_2 з приводу перешкоджання у проживанні чи вчинення перешкод у користуванні нерухомим майном за адресою: АДРЕСА_2 , в період з 01.11.2020 року по теперішній час до Оболонського УП із заявами не звертався (а.с. 27).

Статтею 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно ч. 1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Враховуючи, що судом установлено на підставі зібраних по справі доказів те, що ОСОБА_2 зареєстрований у спірній квартирі, однак фактично в ній не проживає без поважних причин понад рік, домовленості про порядок користування спірним житлом між сторонами не існує, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_2 підлягає визнанню таким, що втратив право користування жилим приміщенням у спірній квартирі.

За таких обставин позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» судове рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням є підставою для зняття з реєстрації місця проживання особи.

Керуючись ст.ст. 2-13, 258, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його складення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя