Справа № 709/105/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2022 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Романової О.Г.,

за участі секретаря судового засідання Данілової О.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Чорнобаївського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03 лютого 2022 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

20 травня 2022 року до Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи до розгляду заяви ОСОБА_2 до органу опіки та піклування Чорнобаївської селищної ради про визначення місця проживання дитини. Клопотання мотивовано тим, що в даний час відповідачем подано заяву до органу опіки та піклування Чорнобаївської селищної ради про визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_5 , оскільки відповідач вважає, що проживання дитини із матір`ю може негативно вплинути на стан здоров`я дитини та його подальший розвиток. Так, за час проживання дитини із матір`ю, яка страждає на психіатричне захворювання, дитина потрапляла до лікарні з опіками та з отруєнням азапіном. У зв`язку із вищевикладеним, представник позивача просив суд відкласти розгляд справи до розгляду заяви органом опіки та піклування Чорнобаївської селищної ради про визначення місця проживання дитини.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 клопотання просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому. Крім цього, пояснив суду, що документи (копія заяви про визначення місця проживання, довідки за місцем роботи відповідача, адвокатські запити та відповіді на них, квитанції, які підтверджують матеріальну допомогу відповідача позивачу) являються додатком до клопотання про відкладення розгляду справи. Дане клопотання не являється відзивом у цивільній справі.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 клопотання підтримав, просив його задовольнити. Суду пояснив, що він із позивачем перебували у фактичних шлюбних відносинах без реєстрації шлюбу, під час яких у них народився син ОСОБА_6 . Вподальшому, відносини у сторін погіршилися і з серпня 2021 року вони проживають окремо, син проживає разом із матір`ю. Відповідач до грудня 2021 року надав матеріальну допомогу на утримання дитини шляхом пересилання коштів на рахунок позивача або її брата, проте йому стало відомо що зазначені кошти не використовуються за призначенням, у зв`язку з чим відповідач перестав надавати грошові кошти. Проте, він продовжував допомагати дитині купляв продукти харчування, одяг, тощо. Крім цього, у період з 24 лютого 2022 року по 07 квітня 2022 року дитина проживала разом з його батьками, яким він надавав матеріальну допомогу. Крім цього, відповідач вважає, що проживання сина разом із матір`ю шкодить здоров`ю та розвитку дитини. У зв`язку з цим, відповідачем було подано до органу опіки та піклування заяву про визначення місця проживання дитини. Вважає, що клопотання про відкладення розгляду справи підлягає до задоволення до вирішення питання органом опіки та піклування про місце проживання дитини.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 заперечував проти задоволення клопотання про відкладення розгляду справи. Зазначив, що станом на момент подання позовної заяви та станом на день проведення судового засідання дитина проживає разом з позивачем, жодних доказів протилежного суду не надано. Крім цього, вказав на те, що відкладення розгляду справи з підстав заявлених відповідачем та представником відповідача не передбачено нормами діючого законодавства. Також, зазначив, що докази, подані разом із клопотанням про відкладення розгляду справи являються неналежними у розумінні ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників судового засідання, суд приходить до наступних висновків.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

За положеннями ст. 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 240 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, згідно з якою відкладення розгляду справи має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07 липня 1989 року Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії»).

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача - адвоката Побиванця Ю.В., про відкладення розгляду справи.

Крім цього, суд вважає за необхідне зазначити, що у разі визначення органом опіки та піклування місця проживання дитини разом з відповідачем та, якщо суд прийде до висновку про задоволення позовних вимог у даній цивільній справі, позивач не позбавлений можливості звернення до суду із позовною заявою про припинення стягнення аліментів.

Керуючись ст.ст. 223, 240, 260-261, 275 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи до розгляду заяви ОСОБА_2 до органу опіки та піклування Чорнобаївської селищної ради про визначення місця проживання дитини відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення виготовлено 24 травня 2022 року.

Суддя О.Г. Романова