Справа №263/2667/21
Провадження № 2-в/201/27/2022
УХВАЛА

19 грудня 2022 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Галко С.Д.

розглянувши у відкритому судовому засідання у залі суду в м. Дніпрі матеріали заяви ОСОБА_1 про поновлення втраченого судового провадження Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області по цивільній справі № 263/2667/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

28 листопада 2022 року до суду надійшли матеріали заяви ОСОБА_1 про поновлення втраченого судового провадження Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області по цивільній справі № 263/2667/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 листопада 2022 року визначено головуючого суддю Демидову С.О.

Ухвалою суду від 29 листопада 2022 року провадження у вказаній справі відкрито, постановлено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження. Запропоновано учасникам судового процесу подати усі наявні у них документи і матеріали що стосуються втраченого судового провадження.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до наступного висновку.

На підставі положень ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 488 ЦПК України відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням судового рішення або в якій провадження закрите, проводиться в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно зі ст. 490 ЦПК України заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду, який ухвалив рішення по суті справи або постановив ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Розпорядженням Голови Верховного Суду від 06 березня 2022 року № 1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» територіальна підсудність судових справ Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області визначена за Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська.

Зважаючи на вказаний припис, дана справа підсудна Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська.

Статтею 489 ЦПК України передбачено, що втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.

Згідно частини першої ст. 493 ЦПК України, при розгляді справи суд бере до уваги:

1) частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо);

2) документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів;

3) матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи;

4) будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи;

5) відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень;

6) дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі;

7) будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел.

Відповідно до частини першої ст. 494 ЦПК України, на підставі зібраних і перевірених матеріалів суд постановляє ухвалу про відновлення втраченого судового провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити.

Відповідно до ч.2 ст.494 ЦПК України в ухвалі суду про відновлення втраченого судового провадження зазначається, на підставі яких конкретно даних, поданих суду і досліджених у судовому засіданні, суд вважає установленим зміст відновленого судового рішення, наводяться висновки суду про доведеність того, які докази досліджувались судом і які процесуальні дії вчинялись з втраченого провадження.

Відповідно до положень ч.ч. 1-2ст.3 Закону України від 22 грудня 2005 року №3262-IV«Про доступ досудових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень - автоматизованої системи збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Процедуру формування та ведення Єдиного державного реєстру судових рішень визначає «Порядок ведення Єдиного державного реєстру судових рішень», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2006року №740 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23 вересня 2009 року № 1007).

Згідно з абз. 4 п.3 цього Порядку, електронна копія судового рішення - складений в суді у вигляді електронних даних ідентичний судовому рішенню за документарною інформацією та реквізитами електронний документ, засвідчений електронним цифровим підписом особи, що підписала зазначене рішення, який може бути перетворений електронними засобами у візуальну форму.

У Єдиному державному реєстрі судових рішень наявне заочне рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 06 липня 2021 року по справі 263/2667/21

В обліково статистичній картці на справу містяться відомості про виготовлення виконавчого листа про стягнення з відповідача , матеріальної шкоди. Відомості щодо оскарження рішення суду від 06 липня 2021 року в апеляційному порядку в Автоматизованій системі документообігу Жовтневого районного суду м. Маріуполі відсутні.

Будь-які матеріали судової справи, як і сама судова справа, від Жовтневого районного суду м. Маріуполя після розгляду не були передані Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська.

Відповідно до ч.1 ст. 494 ЦПК України, на підставі зібраних і перевірених матеріалів суд постановляє ухвалу про відновлення втраченого судового провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити.

Суд вважає за можливе відновити втрачене провадження в частині заочного рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 06 липня 2021 року у справі 263/2667/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, а саме в частині повного тексту рішення суду.

Керуючись ст. ст. 491-494 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відновити втрачене судове провадження у цивільній справі № 263/2667/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди в частині рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя від 06 липня 2021 року

його повного тексту:

Справа №263/2667/21

Провадження №2/263/1317/2021

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2021 року м.Маріуполь

Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області в складі:

головуючого судді Шевченко О.А.,

за участю секретаря судового засідання Тимошенко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_2 про стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди в сумі 11267,37 грн. та моральної шкоди в сумі 5633,50 грн.

На обґрунтування зазначила, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . 16 жовтня 2020 року внаслідок порушення правил та норм будівництва з боку сусідки, у стіні кімнати позиваки, яка є суміжною з квартирою відповідачки, було утворено наскрізний отвір руйнуванням стіни, чим позивачці було завдано матеріальну шкоду. Того ж дня комісією у складі голови правління ОСББ «Будівельників 136» Вікентьєвої О.А. було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин заподіяної шкоди. Актом про наслідки руйнування встановлено, що руйнування стіни відбулося з боку власників квартири АДРЕСА_2 , внаслідок порушення правил та норм будівництва. Згідно кошторисного дослідження, розмір відновлювальних робіт становить 11267,37 грн. Позивачка зазначила, що зверталась із відповідною заявою до Центрального ВП ГУНП в Донецькій області, однак у діях сусідки ознак кримінального правопорушення не виявлено. Крім того, внаслідок руйнування стін квартири позивачці завдано моральну шкоду, яка виразилась в емоційному стресі, душевних стражданнях, переживаннях з приводу пошкодження квартири через те, що кімната стала непридатною для використання. Також зруйнована кімнатою є спальнею позивачки, тому виникла необхідність у докладенні додаткових зусиль для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків руйнування. На підставі наведеного, позивачка просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою суду від 12.04.2021 року відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 29.06.2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 06.07.2021 року вирішено провести заочний розгляд справи.

Позивачка ОСОБА_2 надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, на позовних вимогах наполягала з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідачка в судові засідання не з`явилась, про час та місце їх проведення повідомлена у встановленому законом порядку.

Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку позивача, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч 2, 3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 2 ст. 79 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_3 , згідно Витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №5445 від 08.01.2013 року.

Як вбачається з акту №1 про наслідки руйнування від 16.10.2020 року голови правління ОСББ «Будівельників 136», було обстежено приміщення квартири АДРЕСА_1 та встановлено, що в стіні кімнати сусідами з квартири АДРЕСА_2 утворено наскрізний отвір, причиною зазначено порушення мешканцями квартири АДРЕСА_2 правил та норм будівництва. Зроблено відмітку про те, що винуватець шкоди відмовився від підпису.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомості №245554065 від 23.02.2021 року, власником квартири за адресою: АДРЕСА_4 є ОСОБА_1 .

З локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 на ремонт квартири за адресою: АДРЕСА_3 вбачається, що вартість будівельних робіт становить 11267,37 грн.

Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення.

Враховуючи, що причиною пошкодження належної позивачу квартири АДРЕСА_5 , стало порушення норм і правил проведення ремонтних робіт, а тому відповідач в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв`язку з чим суд надходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Доказів того, що пошкодження належної позивачці квартири, відбулося з вини інших осіб, та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано.

Щодо вимог про відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна.

Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини.

У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості.

Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної відповідачкою, суд виходить з того, що пошкодження спальної кімнати у квартирі позивачки завдало їй негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань, порушення її звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку про стягнення з відповідачки моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 13, 81,141, 258, 265, 273, 280, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , матеріальну шкоду, завдану порушенням норм і правил проведення ремонтних робіт, в сумі 11267,37 грн. та моральну шкоду в розмірі 5000,00 грн.

В іншій частині вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Із повним текстом рішення суду можна ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Відомості про сторін у справі:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_4 .

Суддя О.А.Шевченко

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 19 грудня 2022 року

Суддя С.О. Демидова