27.05.2022 Єдиний унікальний № 371/1057/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2022 року м. Миронівка

ЄУН 371/1057/21

Провадження № 2/371/129/22

Миронівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Капшук Л.О.,

за участі секретаря судових засідань Сахненко О.М.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

Позивач звернулася до суду з позовом про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в якому вказала, що ОСОБА_2 19 вересня 2021 року о 15 годині перебуваючи на подвір?ї належного їй на праві власності домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , розбив вікна її будинку.

Вказані обставини встановлені у постанові Миронівського районного суду Київської області від 24 лютого 2021 року у справі 371/946/21, якою відповідача ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Через протиправні дії ОСОБА_2 вона зазнала матеріальної шкоди, оскільки понесла витрати на заміну побитих вікон у розмірі 19189,46 гривень.

Також, у зв?язку з пошкодженням відповідачем належного їй майна вона зазнала моральних переживань та незручностей через те, що їй довелося докладати зусиль для відновлення нормального стану будинку та нести матеріальні витрати на заміну вікон і купівлю інших речей. Вона змушена була докладати додаткових зусиль для впорядкування свого будинку. Виходячи з обсягу та характеру переживань, а також завданих незручностей, завдану моральну шкоду оцінила в розмірі 5000 гривень.

Суму майнової шкоди в розмірі 19 189,46 гривень та моральну шкоду в розмірі 5000 гривень просить стягнути з відповідача в судовому порядку. Також просила стягнути з відповідача судові витрати.

Процесуальні дії у справі, заяви, клопотання учасників справи

Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 20 грудня 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно зі статтею 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини 6 статті 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно з пунктом 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

20 грудня 2021 року відповідачу направлено копію ухвали про відкриття спрощеного провадження та копію позовної заяви з додатками за зареєстрованим в установленому порядку місцем проживання.

28 грудня 2021 року копію ухвали про відкриття спрощеного провадження та копію позовної заяви з додатками вручено відповідачу, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, що надійшло до суду 31 грудня 2021 року.

Відповідно до пункту 1 частини 8 статті 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку.

Заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін до суду не надходило.

Відповідно до положень статті 274 ЦПК України, справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Аргументи учасників справи

Відповідач відзиву на позов не подав.

Відповідно положень частини 2 статті 191 та частини 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Фактичні обставини справи

Судом встановлені такі фактичні обставини.

19 вересня 2021 року о 15 годині ОСОБА_2 , перебуваючи на подвір?ї домоволодіння по АДРЕСА_1 , з хуліганських мотивів розбив вікна вказаного будинку.

Вказана обставина підтверджується даними постанови Миронівського районного суду Київської області від 24 вересня 2021 року у справі № 371/946/21, якою ОСОБА_2 , притягнуто до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу у розмірі 51 гривня (а.с. 11-13).

З постанови вбачається, що ОСОБА_2 свою вину у вчиненні правопорушення визнав та пояснив, що перебуває з сусідами ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , які проживають по АДРЕСА_1 , в неприязних відносинах. 19 вересня 2021 року, перебуваючи в стані алкогольного сп?яніння, він зайшов на територію сусіднього домоволодіння під номером АДРЕСА_1 , взяв до рук лопату та побив кілька вікон в будинку.

Факт належності житлового будинку по АДРЕСА_1 позивачу ОСОБА_1 підтверджується даними свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого 21 червня 2010 року виконавчим комітетом Козинської сільської ради за № 32, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого 21 червня 2010 року КП КОР «Білоцерківське міжміське бюро технічної інвентаризації» за № 26476000 (а.с. 14,15).

Відповідно до даних заявки № 6633 від 04 жовтня 2021 року, замовлення № 1369 від 29 вересня 2021 року та прибуткового касового ордеру № 4812 від 02 жовтня 2021 року, ОСОБА_1 замовила на підприємстві «Нові вікна» в місті Корсунь Шевченківський антимоскітну сітку в кількості 2 штуки загальною вартістю 358,8 гривень та склопакети в кількості сім штук загальною вартістю 13954,56 гривень. Вказана вартість включає в себе вартість додаткових матеріалів та монтажу склопакетних конструкцій (а.с. 7,8,9).

Відповідно до даних товарних чеків, наданих позивачем, нею були понесені витрати на придбання замків у кількості 2 штуки, фарби на загальну суму 480,00 гривні, лопату та держак на загальну суму 170,00 гривень, тюль-штори на загальну суму 1246,00 гривень, що включає також вартість тісьми та пошиття, а також придбано двері в кількості двох штук загальною вартістю 2700,00 гривень (а.с. 10).

Також позивачем надано копії фіскального чеку про придбання паливно мастильних матеріалів на суму 588,90 гривень, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу легкового пасажирського автомобіля FIAT DOBLO (реєстраційний номер НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_4 ), а також полісу обов?язкового страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АР/8500524 на ім?я ОСОБА_1 (а.с. 10,18,19).

Мотиви суду та застосовані норми права

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково.

На підставі частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі та інші юридичні факти.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно частини 1 статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Обов`язковими елементами деліктних правовідносин є: 1) протиправна поведінка; 2) вина особи; 3) наявність дійсної шкоди; 4) причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та її наслідками у виді спричинення шкоди.

Відповідно до статті 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до правила частини 6 статті 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Постановою Миронівського районного суду Київської області від 24 вересня 2021 року у справі № 371/946/21 встановлено обставини вчинення ОСОБА_2 протиправного діяння, наявність дійсної прямої шкоди, завданої ОСОБА_1 саме протиправною поведінкою відповідача.

Таким чином, судом встановлено, що протиправними діями відповідача, які полягають у пошкодженні вікон в будинку позивача, були порушені майнові права позивача та завданої матеріальної шкоди у розмірі 13954,56 гривень.

Разом з тим суд не може прийняти до уваги докази щодо придбання позивачем антимоскітної сітки, дверей, замків, фарби, лопати, держака, тюлі штор, паливо мастильних матеріалів на загальну суму 5543,7 гривень та стягнути вказані витрати з наступних підстав.

Відповідно до частини 1,6 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

На підставі частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частина 1 статті 77 ЦПК України визначає, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно з вимогами статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Проаналізувавши зміст позовної заяви, зміст позовних вимог та письмові докази, що містяться в матеріалах справи у сукупності, суд дійшов висновку, що додані до позовної заяви товарні та фіскальні чеки на придбання москітної сітки, дверей, замків, фарби, лопати, держака, тюлі штор, паливо мастильних матеріалів на загальну суму 5543,7 гривень, а також письмові докази щодо перебування у користуванні позивача автомобіля, не містять інформації щодо обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Позовна заява та матеріали справи не містять викладу обставин та доказів щодо пошкодження зазначених предметів внаслідок протиправних дій відповідача.

Вирішуючи питання щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 5000,00 гривень, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог в цій частині з наступних мотивів.

Статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, судам необхідно враховувати роз`яснення, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 2001 року № 5).

В пункті 9 цієї постанови зазначено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Відповідно до пунктів 4,5 постанови, у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Обґрунтовуючи свої вимоги про стягнення моральної шкоди, позивач зазначила, що внаслідок пошкодження відповідачем належного їй майна вона зазнала моральних переживань та незручностей через те, що їй довелося докладати зусиль для відновлення нормального стану будинку та нести матеріальні витрати на заміну вікон і купівлю інших речей. Вона змушена була відчувати незручності та докладати додаткових зусиль для впорядкування свого будинку. Виходячи з обсягу та характеру переживань, а також завданих незручностей, завдану моральну шкоду оцінила в розмірі 5000 гривень.

Суд приймає доводи позивача про те, що через пошкодження майна змінився звичайний ритм її життя, оскільки вона повинна була докладати додаткових зусиль для організації свого життя в будинку за умови пошкоджених вікон, відновлення пошкодженого майна, що без сумніву потребувало затрат часу, моральних та матеріальних зусиль. Не дивлячись на тривалий період часу, що минув з моменту події, завдана шкода відповідачем в добровільному порядку не відшкодована, що безумовно призводить до душевних страждань позивача та має негативний вплив на її моральний стан.

Відповідач, будучи обізнаний з вимогами позивача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, не спростував факти наявності матеріальних та нематеріальних втрат, наведені позивачем. При цьому, суд вважає, що завдана позивачеві моральна шкода у контексті обставин, встановлених під час розгляду справи, не може бути компенсована лише відшкодуванням його матеріальних втрат.

З урахуванням обставин справи суд вважає, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути моральну шкоду у розмірі 3000 гривен. Вказаний розмір моральної шкоди на думку суду є адекватним завданій позивачеві шкоді, та буде відповідати принципам розумності та справедливості, встановленим в статті 23 ЦК України.

Висновки за результатами розгляду

За правилами статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Аналіз норм статей 12, 13, 89 ЦПК України дає підстави вважати, що кожна сторона сама визначає зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, сторона, яка звернулася до суду, повинна довести належними та допустимими доказами вимоги, що нею заявлені, суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів.

Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди у розмірі 13 954,56 гривень, завданої відповідачем пошкодженням вікон в належному позивачеві житловому будинку, підтверджені матеріалами справи, а тому позов в частині стягнення вказаного розміру матеріальної шкоди підлягає задоволенню.

Також суд вважає доведеними обставини завдання позивачу моральної шкоди, яку суд визначив в розмірі 3000 гривень, керуючись принципами розумності та справедливості.

Обґрунтованість заявлених позовних вимог щодо стягнення 5234,90 гривень матеріальної шкоди позивачем не доведено.

Вирішення питання про судові витрати

Відповідно до статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

При зверненні до суду позивач сплатила судовий збір в сумі 938 гривень 00 копійок.

Відповідно до правил частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно вказаного правила з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 657,45 гривень (16954,56х938/24189,46).

Також позивачем понесені витрати у розмірі 1000 гривень на надання професійної правничої допомоги згідно договору про надання правничої допомоги від 26 жовтня 2021 року, укладеного з адвокатом Клапчуком Ф.П. та додаткової угоди до договору про надання правничої допомоги від 29 жовтня 2021 року (а.с. 21-22,23).

Обсяг вже наданих послуг та розмір сплаченого фактично гонорару визначено в акті прийому передачі послуг від 29 жовтня 2021 року (а.с. 24).

Вказані витрати пов?язані з розглядом справи, документально підтверджені, їх розмір є обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, дій сторін щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом.

За правилами частини 2 та частини 3 статті 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов?язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно вказаного правила, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 700 гривень 91 копійка витрат на надання професійної правничої допомоги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 76 - 81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263 - 265, 268, 274, 279, 354, 355 ЦПК України , суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 13954 гривні 56 копійок матеріальної шкоди, 3000 гривень 00 копійок моральної шкоди, 657 гривень 45 копійок сплаченого судового збору, 700 гривень 91 копійка витрат на надання правничої допомоги, а всього стягнути 18312 (вісімнадцять тисяч триста дванадцять) гривень 92 копійки.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: будинок під номером АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: будинок під номером АДРЕСА_1 .

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом

Суддя Л.О. Капшук