Справа № 474/235/21
Провадження №2/474/21/22
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті уточненої позовної заяви

14.07.22 року

Врадіївський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді Фасій В.В.

за участю секретаря судового засідання Багрін Н.А.

з участі:

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ПП ВКП «Каро» - Сотської С. О. (в режимі відеоконференції з Первомайським міськрайонним судом)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Врадіївка під час розгляду цивільної справи по суті за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства Виробничо-комерційне підприємство Каро про відшкодування збитків та стягнення моральної шкоди, клопотання позивача ОСОБА_1 про прийняття до розгляду уточненої позовної заяви про стягнення з відповідача матеріальних збитків в сумі 677040 грн. та моральної шкоди в сумі 250000 грн. (вх.№1373 від 14.07.2022р.),-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2021 року позивач звернулася до суду з позовом про відшкодування збитків в сумі 28794,71 грн, моральної шкоди в сумі 250000 грн та коштів за прострочення виконання грошового зобов`язання в сумі 2851,86 грн.

Позовні вимоги обґрунтовувала наступними підставами.

Вказувала, що є власником земельних ділянок площами 1,83 га та 4,47 га, якими відповідач користувався за додатковими угодами до договорів оренди землі від 01.07.2007 року, які не пройшли державної реєстрації, внаслідок чого незаконного збагатився. Договір оренди закінчився в 2014 році, а за додатковими угодами термін використання земельних ділянок зазначений до 01.12.2020р. Він же з 2016 року не сплачував орендної плати у вказані роки . Рішенням суду від 17.11.2020р. було задоволено її позов до ПП ВКП «Каро» та зобов`язано останнього усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом її повернення, заборони вчинення відповідачем будь - яких дій по її використанні.

Однак відповідач передав їй земельні ділянки лише у березні 2021р., здійснивши незаконний обробіток землі, знищивши посіви сільськогосподарських культур.

Звертаючись з позовом, вказувала що має право на отримання орендної плати за період 2016-2020 р. виходячи з мінімального розміру плати за оренду землі визначеної Указом Президента України від 19.08.2008р. №725/2008 «Про невідкладні заходи щодо захисту власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), - в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельних ділянок, з проведенням індексації такої, а також право на отримання відшкодування річних процентів за прострочення грошового зобов`язання в розмірі 3%, у 2016р., 2017, 2018, 2019, 2020, 2021рр., та моральної шкоди у сумі заявлених вимог.

20.01.2022 року підготовче судове засідання у справі закінчено, справу призначено до судового розгляду, про що судом винесено відповідну ухвалу, яку позивач ОСОБА_1 отримала особисто 19.02.2022 року (рекомендоване поштове відправлення №976).

14.07.2022р. під час судового розгляду, позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з уточненою позовною заявою про стягнення з відповідача матеріальних збитків в сумі 677040 грн. та моральної шкоди в сумі 250000 грн., мотивуючи тим, що має право на відшкодування шкоди від особи яка незаконно набула її майно, зберегла його себе за її рахунок, на підставі п.4 ст. 1212 ЦК України.

Вказувала що для встановлення розміру понесених нею матеріальних збитків звернулася до ГУ статистики щодо отримання інформації про середню врожайність та середню ціну на зернові культури, запит стосувався культур які вона могла виростити на своїй земельній ділянці та отримати за їх реалізацію матеріальну вигоду для безбідного існування родини.

З отриманої у травні 2022 року відповіді, вона зробила середні розрахунки збитків, враховуючи сівозміну та розмір своєї земельної ділянки.

Так, у 2016 році вона планувала посіяти соняшник на площі 6,3 га, який дав би середню врожайність 30,0 ц.з.га, та який вона могла би реалізувати по середній ціні 8818,3 грн., отримавши 167548 грн.

У 2017 році вона планувала посіяти пшеницю, яка б дала 39,0 ц.з.га, яку вона могла б реалізувати по середній ціні 3998,3грн./тону та отримати 95959 грн.

В 2018 році планувала посіяти кукурудзу, яка б дала 66,3 ц.з.га з площі 6,3га, яку вона могла б реалізувати по середній ціні 4352,1 грн. та отримати 181917 грн.

Так, у 2019 році вона планувала посіяти соняшник на площі 6,3га, який дав би середню врожайність 24,4 ц.з.га, який вона могла б реалізувати по середній ціні 8578,5 грн. та отримати 132109 грн.

В 2020 році вона планувала посіяти пшеницю на площі 6,3га, яка б дала середню врожайність 25,9 ц.з.га, яку вона могла реалізувати по середній ціні 4854/тону та отримати 99507 грн.

Тобто всього отримати за ці роки дохід - в сумі 677040 грн.

Суд вислухавши позивача, представника відповідача, вивчивши матеріали справи, уточненої позовної заяви, дійшов наступного висновку.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України убачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Верховний Суд у постанові по справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року зробив такий висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається.

З системного аналізу вищевикладених правових норм убачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Однак уточнена позовна заява у якій позивач збільшив позовні вимоги подана ним після закінчення, 20.01.2022 року, підготовчого судового засідання, - під час судового розгляду справи по суті 14.07.2022 року.

Ухвалу про закінчення підготовчого судового засідання та призначення справи до розгляду по суті позивач отримала 19.02.2022 року.

До того ж, у первинній позовній заяві позивач просила стягнути з відповідача збитки у виді орендної плати виходячи з мінімального розміру плати за оренду землі визначеної Указом Президента України від 19.08.2008р. №725/2008 «Про невідкладні заходи щодо захисту власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), - 3% виходячи з нормативної грошової оцінки земельної ділянки у відповідному році, з врахуванням індексації, а також просила стягнути 3% річних за прострочення виконання зобов`язання, посилаючись на ст. 1212 ЦК України (загальні положення про зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави).

В уточненій же позовній заяві вона клопотала про стягнення з відповідача матеріальних збитків які вона не отримала, але могла би отримати, виходячи із виду культури, яку вона мала намір посіяти на своїй земельній ділянці у відповідному році, її середньої врожайності та середньої ціни реалізації відповідного виду сільськогосподарської культури.

Отже, крім збільшення кількісних показників майнової вимоги, позивач після уточнення вимог змінює підстави їх нарахування, - з процентного відношення в розмірі орендної плати виходячи з її мінімального розміру визначеної Указом Президента України від 19.08.2008р. №725/2008 «Про невідкладні заходи щодо захисту власників земельних ділянок та земельних часток (паїв) на доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для прийняття до розгляду уточненої позовної заяви ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 49, 258,259,263-265,268 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви (вх.№1373 від 14.07.2022р.) про стягнення з відповідача матеріальних збитків в сумі 677040 грн. та моральної шкоди в сумі 250000 грн., якою змінено предмет та підстави позову.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Фасій