Справа № 296/4666/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2022 року м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого судді Шкирі В.М.,

за участі секретаря судового засідання Бабич А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Житомира цивільну справу за позовом представника позивача Балагурак Вероніки Василівни, яка діє в інтересах Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -

ВСТАНОВИВ:

Предстаник позивача Балагурак В.В. звернулася до суду в інтересах АТ КБ «ПриватБанк» з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 6326,89 грн. за кредитним договором №б/н від 28.08.2006.

В обгрунтування позову вказано, що 28.08.2006 року ОСОБА_2 звернулася до позивача із з метою отримання банківськиї послуг та підписала заяву б/н , відповідно до якої«ПриватБанк», відкрив картковий рахунок із початковим кредитним лімітом, який поступово збільшився до 10000 гривень, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте заборгованість позичальника перед Банком за кредитним договором б/н від 28.08.2006 року становить 6326,89 грн грн. та складається із заборгованості за тілом кредитом та підтверджується випискою та розрахунком

Представник позивача вважає, що оскільки відповідач ОСОБА_1 та позичальник ОСОБА_2 були зареєстровані за однією адресою: АДРЕСА_1 то відповідно ОСОБА_1 , як спадкоємець повинен сплатити заборгованість ОСОБА_2 перед Банком

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 22.08.2022 року у даній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено судове засідання на 10-00 годину 22.09.2022.

Позивач та його представник до суду не з`явилися, були належним чином повідомлені про час, день та місце проведення судового засідання . Клопотань про розгляд справи ха їх участі суду не надходило.

Відповідач 22.09.2022, 17.10.2022, 17.11.2022, 13.12.2022, до суду не з`явився, був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення

Так ухвалу про відкриття провадження у справі разом з позовом та його додатками направлено ОСОБА_1 за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_1 Проте, 06.09.2022 до суду повернувся конверт з відправленням, згідно довідки Укрпошти причина невручення: "адресат відсутній за вказаною адресою".

Повідомлення відповідача про розгляд справи 17.10.2022, 17.11.2022, 13.12.2022 також здійсновалося за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_1 . у всіх випадках згідно довідки Укрпошти причина невручення: "адресат відсутній за вказаною адресою".

У постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 760/25978/13-ц/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того, Верховний Суд у постановах від 13 листопада 2020 року у справі № 359/5348/17 (провадження № 61-18620св19), від 08 грудня 2021 року у справі № 369/10161/19 (провадження № 61-3468св21) зазначив, що якщо сторони чи їх представники, чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони чи її представника, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Суд вважає, що наразі, наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, та він може вирішити спір по суті.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи в порядку спрощеного провадження, відповідно до положень ч. 2ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

28.08.2006 року ОСОБА_2 звернулася до позивача із з метою отримання банківськиї послуг та підписала заяву б/н (а.с.98), відповідно до якої«ПриватБанк», відкрив картковий рахунок із початковим кредитним лімітом, який поступово збільшився до 10000 гривень, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки (а.с.96,109).

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.41)

Відповідач ОСОБА_1 та позичальник ОСОБА_2 були зареєстровані за однією адресою: АДРЕСА_1 (а.с.64,110,111,168).

Станом на дату смерті ОСОБА_2 , заборгованість позичальника перед Банком за кредитним договором б/н від 28.08.2006 року становить 6326,89 грн грн. та складається із заборгованості за тілом кредитом та підтверджується випискою та розрахунком (а.с.126-143).

Позивачем на адресу Житомирської державної нотаріальної контори було направлено претензію кредитора від 31.05.2021 року (а.с.42,43,173).

Згідно відповіді Житомирської державної нотаріальної контори на претензію позивача, після смерті ОСОБА_2 відкрита спадкова справа № 271/2021 до майна померлої ОСОБА_2 . При зверненні спадкоємців ОСОБА_2 дана претензія буде доведена до відома (а.с145,183).

Позивачем також було направлено лист-претензія відповідачу ОСОБА_1 за місцем реєстрації (а.с.116).

З копії спадкової справи № 271/2021, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 вбачається, що 22.06.2021 року Житомирською державною нотаріальною конторою зареєстровано претензію кредитора Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк». Вказане також підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру№ 65276720 від 22.06.2021 року. (а.с.180), відповідно свідоцтво про спадщину жодній особі не видавалось.

Відомості про право власності ОСОБА_2 на будь-яке рухоме чи нерухоме майно суду не надано.

Таким чином встановлено, що існує спір, вирішуючи який суд виходить з наступного.

Суд, дотримуючись принципу диспозитивності розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін, що позбавляє його за власною ініціативою збирати докази.

Обов`язок доведення обставин, на які особа посилається, як на підставу своїх вимог покладається саме на цю особу

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом статті 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України,часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах третій, четвертій статті 1268, статті 1269 ЦК України.

Згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до частини першоїстатті 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Частиною 5 ст. 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Оскільки після смерті боржника зобов`язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню нормистатті 1282ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї статті.

Згідно з частиною першою статті 1282 ЦК України,спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 1282 ЦК України, у разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину і не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.

Отже, за правилами статей 1281, 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимогидо спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

У будь-якому випадку підлягає з`ясуванню коло осіб, які не лише визначені в законі або в заповіті як спадкоємці, але й прийняли спадщину у спосіб, визначений законом. Такий висновок зумовлений застереженням статті 1281 ЦК України щодо пред`явлення кредитором вимог лише до тих спадкоємців, які прийняли спадщину.

Такі ж правові висновки зроблені Верховним Судом у Постановах від 13 лютого 2019 року у справі № 336/5443/16, провадження № 61-34319св18, від 17 липня 2019 року у справі № 562/2411/16-ц, провадження № 61-34931св18, від 06 листопада 2019 року у справі № 279/7765/15-ц, провадження № 61-28853св18, підстав відступити від яких не встановлено.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення перед судом переконливості своїх вимог є конституційною гарантією.

Відповідно до частини першоїстатті 81ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановленихстаттею 62 цього Кодексу.

Відповідно до ч.6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може грунтуватись на припущеннях.

Отже, суд констатує, що позивачем по справі не надано належних та допустимих доказів того, що відповідач отримав у спадщину будь-яке майно, що належало померлій ОСОБА_2 за життя, оскільки як вбачається зі спадкової справи №271/2021 розпочатої Житомирською державною нотаріальною конторою Житомирської області, після померлої ОСОБА_2 була заведена спадкова справа за претензією кредитора АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з вимогами до спадкоємця після смерті ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с41), що свідчить про те, що відповідач не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 .

Крім того, представником позивача по справі не надано належних та допустимих доказів належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, так і його вартості.

При цьому суд вважає, що при вирішенні спору про стягнення з спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.

Представником позивача клопотань про встановлення обсягу спадкового майна суду не заявлялось, а суд самостійно не може збирати жодних доказів у позовному провадженні, оскільки це може свідчити про надання переваг одній з сторін та порушення принципів диспозитивності.

Таж суд звертає увагу, що реєстрація боржника ОСОБА_2 та відповідача ОСОБА_1 за однією адресою не є безумовною підставою для висновку про обов`язок відповідача задовольнити вимоги кредитора, оскільки сам факт реєстрації не підтверджує належність домоволодіння, в якому був зареєстрований боржник та відповідач боржнику ОСОБА_2 .

У спадкоємців виникає зобов`язання задовольнити вимоги кредитора лише в межах майна, одержаного у спадщину. Оскільки свідоцтва про спадщину не видавались, то суд вважає, що представником позивача не надано суду належних доказів того, що відповідач є спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , що він прийняли після неї спадщину та вартість майна, прийнятого спадкоємцями у спадщину не перебільшує 6326,89 грн.

За таких ообставин суд вважає за необхідне прийняти рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, понесені позивачем судові витрати на підставі ст. 141 ЦПК України розподілу між сторонами не підлягають.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 128, 258, 259, 263-265, 280-284, 352, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог представника позивача Балагурак Вероніки Василівни, яка діє в інтересах Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя В. М. Шкиря