Справа № 535/2261/22
Провадження № 2/535/917/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року смт Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області

у складі: головуючого судді Мальцева С.О.,

за участю секретаря судового засідання Білик Н.О.

розглянувши у підготовчому засіданні в смт Котельва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Котелевської селищної ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Котелевської селищної ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В позові зазначає, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , видане Котелевським ВДРАЦС у Полтавському районі Полтавської області Північно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) 21.12.2021 року.

Відповідно до довідки за №5387, виданої виконавчим комітетом Котелевської селищної ради Полтавської області 21.11.2022 року вбачається, що гр. ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_2 гр. ОСОБА_2 за вищевказаною адресою зареєстрований один. ОСОБА_2 був сусідом позивача, кумом та другом. Він не мав ні дружини, ні дітей, ні живих батьків, а тому позивач здійснив його поховання та після смерті приглядав за господарством, де він проживав до дня смерті.

Лише у листопаді 2022 року, позивач, перебуваючи у господарстві ОСОБА_2 , знайшов заповіт та документи на земельну ділянку площею 4,04 га, яка надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та розташована на території Котелевської селищної ради Полтавської області, яку він успадкував після смерті баби - ОСОБА_3 .

За змістом заповіту, посвідченим 28.04.2021 року ОСОБА_4 , приватним нотаріусом Котелевського районного нотаріального округу Полтавської області, зареєстрованим в реєстрі за №413, вбачається, що за життя ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповів позивачу все належне йому майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі, все те, що належатиме йому на день смерті, і нащо він матиме право за законом.

Про наявність заповіту позивач не знав, так як ОСОБА_2 ніколи не розповідав йому про його посвідчення. До того ж позивач ОСОБА_1 не є родичем покійного та не здогадувався про його бажання заповісти йому своє майно.

21 листопада 2022 року, знайшовши заповіт та документи на пай, позивач ОСОБА_1 одразу ж звернувся до приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Ковпака Віталія Івановича з питанням щодо заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 .

За його зверненням нотаріусом було роз`яснено, що відповідно до ст.ст. 1269,1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно із спадкоємцем, мав дати до нотаріальної контори заяву про прийняття такої спадщини впродовж шести місяців з моменту смерті спадкодавця. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Якщо спадкоємець протягом зазначеного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він згідно зі ст. 1272 ЦК України вважається таким, що її не прийняв.

Згідно з даними Спадкового реєстру інформація щодо заведення спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 Сірика ОСОБА_5 відсутня (інформаційна довідка № 70684029 від 21.11.2022 року).

Оскільки позивачем заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в нотаріальну контору в установлений законом строк не подано та на момент його смерті зареєстрований за однією адресою він не був, то є таким, що пропустив строк для її прийняття.

Поважність позивачем пропуску строку звернення з заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини пояснюється тим, що він не знав про наявність заповіту, а так як не є родичем покійного, тому й не розраховував на будь - які спадкові права після смерті ОСОБА_2 .

Просить визнати поважними причини пропуску ним строку для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , і визначити йому додатковий строк терміном 2 (два) місяці для прийняття спадщини, після померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав до суду письмову заяву від 19.12.2022 року, в якій просить розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, згідно наданої заяви просив справу розглядати у його відсутність, проти задоволення позову не заперечував.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , видане Котелевським ВДРАЦС у Полтавському районі Полтавської області Північно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) 21.12.2021 року.

Відповідно до довідки за №5387, виданої виконавчим комітетом Котелевської селищної ради Полтавської області 21.11.2022 року вбачається, що гр. ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_2 гр. ОСОБА_2 за вищевказаною адресою зареєстрований один. ОСОБА_2 був сусідом позивача, кумом та другом. Він не мав ні дружини, ні дітей, ні живих батьків, а тому позивач здійснив його поховання та після смерті приглядав за господарством, де він проживав до дня смерті.

Про наявність заповіту позивач не знав, так як ОСОБА_2 ніколи не розповідав йому про його посвідчення. До того ж позивач ОСОБА_1 не є родичем покійного та не здогадувався про його бажання заповісти йому своє майно.

За змістом заповіту, посвідченим 28.04.2021 року ОСОБА_4 , приватним нотаріусом Котелевського районного нотаріального округу Полтавської області, зареєстрованим в реєстрі за №413, вбачається, що за життя ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповів позивачу все належне йому майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі, все те, що належатиме йому на день смерті, і нащо він матиме право за законом.

21 листопада 2022 року, знайшовши заповіт та документи на пай, позивач ОСОБА_1 одразу ж звернувся до приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Ковпака Віталія Івановича з питанням щодо заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 .

За його зверненням нотаріусом було роз`яснено, що відповідно до ст.ст. 1269,1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно із спадкоємцем, мав дати до нотаріальної контори заяву про прийняття такої спадщини впродовж шести місяців з моменту смерті спадкодавця. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Якщо спадкоємець протягом зазначеного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він згідно зі ст.1272 ЦК України вважається таким, що її не прийняв.

Згідно з даними Спадкового реєстру інформація щодо заведення спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 Сірика ОСОБА_5 відсутня (інформаційна довідка № 70684029 від 21.11.2022 року).

Оскільки позивачем заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в нотаріальну контору в установлений законом строк не подано та на момент його смерті зареєстрований за однією адресою він не був, то є таким, що пропустив строк для її прийняття.

Поважність позивачем пропуску строку звернення з заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини пояснюється тим, що він не знав про наявність заповіту, а так як не є родичем покійного, тому й не розраховував на будь - які спадкові права після смерті ОСОБА_2 .

Так, у відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

При зверненні позивача до приватного нотаріусу Котелевського районного нотаріального округу Полтавської області Ковпак В.І., з заявою для оформлення своїх спадкових прав йому нотаріусом було роз`яснено, що відповідно до ст.ст. 1269,1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно із спадкоємцем, мап дати до нотаріальної контори заяву про прийняття такої спадщини впродовж шести місяців з моменту смерті спадкодавця. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття упиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Якщо спадкоємець протягом зазначеного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він згідно зі ст. 1272 ЦК України вважається таким, що її не прийняв (а.с.12).

В той же час, відповідно до ст. ст. 1273-1275 ЦК України- спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Виходячи з вищевикладеного, можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за законом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець за законом, не звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, він не надав, що, виходячи зі змісту ч.1 ст.1272 ЦК України слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за законом.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини вказує те, що він не знав про наявність заповіту, а так як не є родичем покійного, тому й не розраховував на будь - які спадкові права після смерті ОСОБА_2 . Тому ним пропущено строк звернення до нотаріуса.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, що узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 17 грудня 2021 року по справі №315/386/19 (провадження № 61-15100св21) та постанові від 01 листопада 2021 року по справі №558/381/20 (провадження № 61-12510св21).

Позивач ОСОБА_1 являється єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 та бажає прийняти спадщину, тому й звернувся до суду з метою визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки передбачений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк ним був пропущений з поважних причин, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 77, 81, 200, 206, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Котелевської селищної ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селищі міського типу Котельва Полтавського району Полтавської області, терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Строк для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.О. Мальцев