ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2022 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретарів Момот Л.С., Гапонюк І.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

за участю представника позивача ОСОБА_2 ,

за участю відповідача ОСОБА_3 ,

за участю представника відповідача ОСОБА_4 ,

за участю третьої особи ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_5 , третя особа - ОСОБА_5 про стягнення Ѕ частини вартості за спільну сумісну власність, -

ВСТАНОВИВ:

22.02.2022 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про стягнення Ѕ частини вартості за спільну сумісну власність, посилаючись на те, що 18.06.1988 року вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 . Від даного шлюбу мають доньку ОСОБА_5 . У 2019 році шлюб було розірвано. Будучи в шлюбі, з чоловіком вирішили добудувати частину будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Чоловіку за цією адресою належало 1/10 частина будинку. В подальшому, за спільні кошти добудували частину будинку, загальною площею 37,9 кв.м, ринкова вартість добудови скскладає 168100,00 грн. ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловік помер. Співвласниками будинку є ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 (мати покійного чоловіка). Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_6 є: донька ОСОБА_5 , син - ОСОБА_5 і мати покійного чоловіка ОСОБА_9 , яка від своєї спадщини відмовилась на користь внука ОСОБА_10 . Як зазначає позивач, оскільки вона з чоловіком добудували частину будинку за свої кошти, то вона має право на 1/2 частину вартості добудови, тобто 84050,00 грн. Ще при житті, при вирішенні питання про розлучення ОСОБА_6 бажав вирішити це питання добровільно, але не встиг, бо помер. Вартість сплати позивачу з боку кожного із спадкоємців є по 28016,00 грн, отже відповідач має їй сплатити 56032,00 грн.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 28.06.2022 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 09.08.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті.

19.08.2022 року через канцелярію суду відповідач подала відзив на позовну заяву в якому просила в задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що дійсно позивач з 1988 року по 2019 рік, перебувала у шлюбі з ОСОБА_6 , однак ніяких вкладень до будування приміщень за адресою: АДРЕСА_1 не мала. Всіма добудовами займався свекор ОСОБА_11 , який і проживає до цього часу у вказаному будинку. Відповідач, вважає, що витребувати компенсацію позивач з неї не може, оскільки вона не один власник будинку.

01.12.2022 року під час розгляду справи по суті представником позивача подано заяву про зміну предмету позову в якій представник зазначила, що просить постановити рішення, яким визнати будівельні матеріали на приміщення будинку, який є предметом спору, спільною сумісною власністю позивача та ОСОБА_6 . Стягнути з Відповідача на її користь вартість зазначених приміщень.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 01.12.2022 року в прийнятті заяви позивача ОСОБА_1 про зміну предмету позову у цивільній справі № 381/637/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_5 , третя особа - ОСОБА_5 про стягнення Ѕ частини вартості за спільну сумісну власність відмовлено.

В судовому засіданні позивач та її представник позивача позовні вимоги, які були зміненні заявою про зміну предмету позову підтримали з підстав викладених в позовній заяві та просили їх задовольнити.

В судовому засіданні відповідач та її представник позовні вимоги не визнали та в їх задоволенні просили відмовити в повному обсязі так, як вважають їх необґрунтованими та безпідставними. Позивачем не було надано належних доказів в обґрунтування позовних вимог.

В судове засідання третя особа не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлялась вчасно та належним чином, причини неявки суду не відомі.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Положеннями ст. 13 ЦПК України, передбачено що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Перевіряючи доводи позивача, судом встановлено що з 18 червня 1988 року ОСОБА_1 перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_6 , який було розірвано 27 лютого 2019 року. В період шлюбу у них народилася дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно Довідки № 1312 від 21 жовтня 2021 року КП Фастівської міської ради «Фастівське бюро технічної інвентаризації» станом на 01.01.2013 року за ОСОБА_6 зареєстровано по праву приватної власності на 1/10 частину будинку АДРЕСА_2 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Фастівською держнотконторою від 08.12.1999 року р.НОМЕР_3, Договору уточнення ідеальних долей, посвідченого Фастівською держнотконоторою від 18.01.2000 року, р.№44.

Рішенням виконавчого комітету Фастівської міської ради № 41/9 від 10.02.2004 року надано дозвіл ОСОБА_9 та ОСОБА_6 на двоповерхову прибудову до належної їм частини будинку і переобладнання у будинку по АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_12 помер, що підтверджено Свідоцтвом про смерть виданим відділом реєстрації актів громадянського стану Фастівського міськвиконкому Київської області від 01.11.1997 року. Після його смерті відкрилася спадщина.

Згідно матеріалів спадкової справи після померлого ОСОБА_13 (№227/2020 від 17.11.2020) з заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця звернулася ОСОБА_3 , яка діяла від імені малолітнього сина спадкодавця ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_5 , як донька померлого.

Також, з заявою про відмову від прийняття спадщини, звернулася ОСОБА_9 , як матір спадкодавця, яка надала відмову від належної їй частки у спадщині (в.т.числі обов`язкової частки) на користь сина спадкодавця ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.07.2021 року посвідченого Бойко О.О., державним нотаріусом Фастівської міської державної нотаріальної контори Київської області. Зареєстровано в реєстрі за № 1-662, спадкодавцем майна ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є його дочка ОСОБА_5 на 1/3 частку та син ОСОБА_5 на 2/3 частки. Спадщина, на яку в указаних частках видано свідоцтво, складається з 1/10 частини житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Звертаючись до суду з даним позовом позивачем зазначено, що в період перебування позивача та ОСОБА_6 в зареєстрованому шлюбі ними було добудовано до частини будинку за адресою: АДРЕСА_1 , прибудову. В зв`язку зі смертю ОСОБА_6 , дана прибудова не була зареєстрована, як це передбачено законом. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що прибудова була здійснена за спільні кошти та в період шлюбу. Вважає, що дана прибудова є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом.

Згідно ст. 60 СК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Статтею 61 СК України передбачено, що об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту.

Відповідно до положень ст.ст. 63, 65 СК України, дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Дружина, чоловік розпоряджаються майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, за взаємною згодою. При укладенні договорів одним із подружжя вважається, що він діє за згодою другого з подружжя. Для укладення одним із подружжя договорів, які потребують нотаріального посвідчення і (або) державної реєстрації, а також договорів стосовно цінного майна, згода другого з подружжя має бути подана письмово.

Згідно ст.ст. 68, 69, 70 СК України, розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу. Дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. У разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Суб`єктивне право на поділ майна, що перебуває на праві спільної сумісної власності подружжя, належить кожному з них незалежно від того, в який момент здійснюється поділ: під час шлюбу або після його розірвання. Поділ може бути здійснений як за домовленістю подружжя, так і за судовим рішенням. В основу поділу покладається презумпція рівності часток подружжя, яка може бути спростована домовленістю подружжя або судовим рішенням.

Згідно з ч.2 ст.331 ЦК України, право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна).

Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Частина третя ст.331 ЦК України, до завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використанні в процесі цього будівництва (створення майна).

Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК).

За таких обставин, суд, оцінюючи зібрані у справі сукупні докази, вважає, що позов безпідставний, не грунтується на чинному законодавстві і задоволенню не підлягає.

В порядку ст. 141 ЦПК України, суд не розглядає питання розподілу судових витрат, враховуючи, що в межах даного спору судом ухвалено рішення про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.

Керуючись ст. 4,11,12,13,76-81,89,141,263,265,268 ЦПК України, на підставі ЦК ст.15,16,331,335 ЦК України, ст.63,65, 67-70 СК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ідент.номер - НОМЕР_1 , прож.: АДРЕСА_3 до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ідент.номер - НОМЕР_2 , прож.: АДРЕСА_4 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_5 , третя особа - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , прож.: АДРЕСА_3 про стягнення Ѕ частини вартості за спільну сумісну власність відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Повний текст рішення складено 12.12.2022 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В.Соловей