1Справа № 335/1358/22 2/335/1487/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя в складі: головуючого судді Рибалко Н.І., за участі секретаря Огнев`юк Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області, про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

10.02.2022 року ОСОБА_1 звернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області, про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування, у якій позивач просила суд стягнути з відповідача в порядку спадкування грошові кошти у вигляді недоотриманої пенсії за життя ОСОБА_2 у розмірі 13 827,12 грн.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 15.02.2022 року зазначену позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 11.04.2022, сторонам встановлено строки для подання заяв по суті справи.

Судове засідання, призначене на 11.04.2022 було відкладено на 30.05.2022, у зв`язку з перебування головуючого судді по справі у щорічній основній відпусті.

Судове засідання, призначене на 30.05.2022 було відкладено на 29.08.2022, у зв`язку із неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Судові засідання призначені на 29.08.2022, 04.10.2022, 10.11.2022 позивач ОСОБА_1 не з`явилась, враховуючи, що позивач проживає на тимчасово окупованій території, про дату та час судових засідань повідомлялась шляхом направлення SMS-повідомлення про виклик до суду на номер мобільного телефону, які були доставлені, що підтверджується відповідними довідками з автоматизованої системи Д-3.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Враховуючи вимоги ст. 131 ЦПК України, суд визнає, що позивач, будучи тричі належним чином повідомлена про день, час і місце судового розгляду справи, у судові засідання тричі не з`явилась, а саме 29.08.2022, 04.10.2022 та 10.11.2022, про поважність причини неприбуття у судові засідання суд не повідомила, заяв про відкладення судового засідання у зв`язку із неможливістю прибуття до суду не подавала, не повідомляла суд про зміну місця свого проживання та знаходження, заяв про розгляд справи за відсутності позивача та клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції через систему Easy Com на адресу суду не надходило.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до ч. 5 статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом пункту 3 ч. 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм закону свідчить про те, що суд може залишити позовну заяву без розгляду з наведеної правової підстави лише у випадку одночасного існування таких умов: 1) належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи; 2) його неявка в два і більше судові засідання поспіль; 3) неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Ураховуючи наведене, суд встановив, що у судове засідання, призначене на 10.11.2022, позивач втретє, будучи належним чином повідомлена про судове засідання, призначене у цій справі, не з`явилась, заяв про неможливість явки до суду та про відкладення судового засідання або про проведення судового засідання у режимі відеоконференції до суду не надходило.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Виходячи з наведеного, суд доходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з того, що належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи позивач, тричі поспіль не з`явилась у судові засідання та не подала відповідних заяв про відкладення розгляду справи, зваживши також на встановлені законодавством строки розгляду справи.

Крім того, суд звертає увагу, що справа перебуває в провадженні судді з 10.02.2022, тобто 9 місяців позивач не цікавилась станом розгляду справи, не вживала заходів для участі у судових засіданнях.

При цьому, легітимна мета обмеження прав дотримана, права позивача не порушені.

Слід зазначити, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, відповідно до положень частини другої статті 257 ЦПК України має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 257, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області, про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 ч. 1 Розділу ХШ «Перехідні Положення» ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Н.І. Рибалко