Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4813/21
Номер провадження 2-о/711/13/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 грудня 2022 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого-судді Демчика Р.В.,

при секретарі Кофановій А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та приватний нотаріус Черкаського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна,-

встановив:

30.07.2021 року ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Черкаського нотаріального округу Сопільняк А.О.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від. 05.08.2021 року провадження у справі відкрито за правилами окремого провадження.

Розгляд справи призначено на 09.00 год. 28.09.2021 року.

16.09.2021 року до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшла заява представника заявника адвоката Прядки В.М., в якій він просив відкласти розгляд справи у зв`язку неможливістю заявника самостійно представляти свої інтереси в суді.

28.09.2021 року у зв`язку з неявкою заявника та його представника розгляд справи відкладено до 11.00 год. 16.11.2021 року. Про вказану дату та час судового засідання заявник ОСОБА_1 був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.65).

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання 16.11.2021 року, розгляд справи відкладено до 11:30 год. 15.12.2021 року.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання 15.12.2021 року, розгляд справи відкладено до 12:00 год. 28.01.2022 року.

В судовому засідання 28.01.2022 року представник заявника адвокат Прядка В.М. повідомив суду про неможливість розгляду справи у зв`язку з неявкою в судове засідання заінтересованої особи ОСОБА_2 . У зв`язку з зазначеними обставинами розгляд справи було відкладено до 10:00 год. 21.03.2022 року. Про вказану дату та час розгляду справи представник заявника адвокат Прядка В.М. був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою (а.82).

Разом з тим, 21.03.2022 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання адвоката Прядки В.М. про відкладення розгляду справи у зв`язку з запровадженням на території України воєнного стану. Про дату наступного судового засідання просив повідомити на електронну адресу адвоката або смс-повідомленням за номером вказаним в заяві.

У зв`язку з неявкою представника заявника в судове засідання розгляд справи відкладено до 09:00 год. 10.05.2022 року.

10.05.2022 року судове засідання відкладено до 09:30 год. 22.07.2022 року у зв`язку з неявкою представника заявника та заявника в судове засідання.

21.07.2022 року до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання ОСОБА_5 про долучення доказів до матеріалів справи.

Разом з тим, представник заявника не з`явився в судове засідання, призначене на 09:30 год. 22.07.2022 року, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено до 11:30 год. 23.08.2022 року.

29.07.2022 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання адвоката Прядки В.В., в якому він просить відкласти судове засідання. призначене на 11:30 год. 23.08.2022 року, оскільки у вказану дату він буде перебувати у відпустці, а його довіритель є юридично необізнаним. Про дату наступного судового засідання просив повідомити на електронну адресу адвоката або смс-повідомленням за номером вказаним в заяві.

У зв`язку з перебуванням адвоката у відпустці розгляд справи було відкладено до 08:45 год. 21.09.2022 року.

16.09.2021 року адвокат Прядка В.М. подав до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи, а 19.09.2022 року представник адвокат Прядки В.М. Перепада А.О. ознайомилася з матеріалами справи.

Таким чином представнику заявника адвокату Прядці В.М. було достовірно відомо про те, що розгляд справи відбудеться о 08:45 год. 21.09.2022 року.

Разом з тим, сторони в судове засідання, призначене на 08:45 год. 21.09.2022 року не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

У зав`язку з неявкою сторін, розгляд справи відкладено до 08:30 год. 22.11.2022 року.

21.11.2022 року на адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшла заява ОСОБА_6 про долучення доказів до матеріалів справи. також у вказані заяві просив повідомити адвоката повісткою про дату наступного судового засідання. При цьому суд звертає увагу на те, що адвокат Прядка В.М., достовірно знаючи про розгляд цивільної справи 21.11.2022 року о 08:30 год., в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

У зв`язку з неявкою представника заявника в судове засідання, розгляд справи було відкладено до 08:30 год. 22.11.2022 року, про що представник заявника адвокат Прядка В.М. повідомлявся належним чином, шляхом направлення йому смс- повідомлення, згідно його заяв від 21.03.2022 та 29.07.2022 року. СМС повідомлення було отримано представником 01.11.2022 року о 10:28:00.

Незважаючи на те, що адвокат Прядка В.М. був повідомлений належним чином про дату час та місце розгляду справи, в призначене судове засідання представник заявника не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

У зв`язку з неявкою представника заявника в судове засідання, розгляд справи було відкладено до 08:30 год. 07.12.2022 року, про що представник заявника адвокат Прядка В.М. повідомлявся належним чином, шляхом направлення йому смс- повідомлення, згідно його заяв від 21.03.2022 та 29.07.2022 року. СМС повідомлення було отримано представником 21.11.2022 року о 15:27:00.

Разом з тим, в призначене судове засідання представник заявника адвокат Прядка В.М. не з`явився. 06.12.2022 року надіслав до суду заяву, в якій просив відкласти розгляд справи за заявою ОСОБА_1 про встановлення юридичного факту, оскільки в цей день він приймає участь у розгляді іншої справи №671/500/21 за обвинуваченням ОСОБА_7 , яка призначена до розгляду у Хмельницькому апеляційному суді.

При цьому до заяви про відкладення розгляду справи адвокатом не надано доказів того, що він представляє інтереси ОСОБА_7 у вказаному кримінальному провадженні

За таких обставин суд вважає, що належним чином повідомлений представник позивача повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

У зв`язку з викладеним, суд вважає вказати на наступне.

У відповідності до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (частини 1, 2, пункт 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України)

Відповідно до частини 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», в силу вимог частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 ст. 6 даної Конвенції.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Цією нормою права визначено два випадки у яких суд залишає позовну заяву без розгляду:

1.якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання;

2.позивач не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Предметно зауважити, що у першому випадку законодавець не встановлює жодного зв`язку між повторною неявкою позивача у судове засідання та причинами таких дій.

Ця обставина свідчить про те, що у разі повторної неявки позивача у судове засідання, поважність причин такої неявки не має значення при вирішенні питання про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Водночас слід зазначити, що згідно з пунктом 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у випадку першої неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, законом чітко визначено, що навіть у разі неявки учасника справи (яким є і позивач) у судове засідання з поважних причин, відкласти розгляд можливо лише один раз.

Це вчергове доводить те, що повторна неявка у судове засідання позивача має наслідком залишення позову без розгляду, незважаючи на причини з яких вона була допущена.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші)

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі «Гінчо проти Португалії» Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього суд враховує, що постановою Верховного Суду по справі № 310/12817/13 від 22.05.2019 викладено правову позицію з питання залишення позову без розгляду при повторній неявки позивача. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Також суд враховує постанову Верховного Суду від 21.09.2020 року у справі №658/1141/18, в якій вказано на те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Також, при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та його представника, суд враховує висновки ВС, які викладені в постанові № 570/5535/17 від 31.08.2021 року, згідно з якими, залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказана позиція неодноразово підтримувалася Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18.

Отже, враховуючи те, що справа тривалий час перебуває на розгляді в суді, розгляд справи неодноразово відкладався, сторона заявника була належним чином повідомлена про дату,час та місце розгляду справи, триччі поспіль ані заявник, ані його представник не з`являлися у судове засідання, суд приходить до висновку залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та приватний нотаріус Черкаського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна

Керуючись статтями 2, 3, 10, 58, пунктом 3 ч. 1 статті 257 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та приватний нотаріус Черкаського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Головуючий: Р.В.Демчик.

Повне судове рішення складено 12.12.2022 року.

Головуючий: Р. В. Демчик