14.11.2022 Справа № 756/6763/22
Унікальний номер 756/6763/22
Номер провадження 2-ві/756/12/22
УХВАЛА

про відвід судді

14 листопада 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.,

секретар судового засідання - Гаврилко Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Діденка Є.В. у цивільній справі № 756/6763/22 (2/756/4309/22) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рильська Лариса Семенівна про визнання права власності на спадкове майно,

УСТАНОВИВ:

10.11.2022 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рильська Лариса Семенівна про визнання права власності на спадкове майно.

В обґрунтування поданої заяви зазначає, що розгляд справи здійснюється незаконним складом суду, оскільки порушено правило підсудності, передбачене ч. 1 ст. 30 ЦПК України. Матеріалами справи підтверджується, що спадкове майно після смерті спадкодавця складається з низки об`єктів нерухомості, переважна більшість яких розташована у Печерському районі м. Києва і за вартістю значно перевищує вартість спірної квартири АДРЕСА_1 . Крім того, позивач звернулася до Печерського районного суду м. Києва з позовом про визнання права власності на спадкове майно до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рильська Л.С. Тобто, розгляд справи стосовно спірної квартири мав би розглядатися спільно з позовними вимогами про визнання права власності на спадкове майно у Печерському районному суді м. Києва так як таке, що має найвищу вартість в розумінні ч. 1 ст. 30 ЦПК України. Суддею порушено порядок судового провадження, а саме допустив подальший розгляд справи незаконним складом суду.

Крім того, як на підставу відводу ОСОБА_1 зазначає, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175,177 ЦПК України, а саме позивачем не надано суду належних, допустимих та достовірних доказів на підтвердження вартості об`єкта нерухомого майна, що входить до складу спадщини (спірної квартири). Головуючий у справі проігнорував, що позивач послалася на документ щодо оцінки майна, проведеної на замовлення відповідача у 2015 році. Зазначений документ не є звітом про оцінку майна в розумінні Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» та втратив свою актуальність в якості законного джерела, достовірних та допустимих доказів дійсної вартості нерухомого майна.

Позовна заява не містить обов`язкових реквізитів: відомості про адресу електронної пошти позивача та третьої особи; відомості про реєстраційний номер облікової картки платника податків або паспорта громадянина України відносно представника позивача та третьої особи.

Також, зазначає, що позовна заява не підписана позивачем, а підписана адвокатом Дем?яненком В.П., який не мав права підписувати позовну заяву викладену в першій особі, тобто, від імені самої позивачки, оскільки він не є учасником спадкових правовідносин.

Окрім того, головуючим у справі проігноровано, що адвокат подав заяву про зупинення провадження у справі від 20.10.2022 року, тобто адвокат перевищив надані законом повноваження, адже зі смертю його довірительниці він не мав права вчиняти будь-які процесуальні дії від імені померлої особи.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 11 листопада 2022 року визнано необгрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді, тому подану заяву передано для визначення відповідно судді, згідно положення ч.1 ст.33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 листопада 2022 року заява про відвід передана для розгляду судді Шролик І.С.

Згідно ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про відвід судді, та мотиви наведені в її обгрунтування, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Так, згідно зі ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Відповідно до статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Крім того, неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Наявність безсторонності суду відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатись за суб`єктивними та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Рішення ЄСПЛ від 09.11.2006 року в справі «Білуха проти України» (Biluha v. Ukraine), п. 49).

Судом встановлено, у серпні 2022 року позивач ОСОБА_3 через свого представника - адвоката Дем?янюк В.П. звернулася до Оболонського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рильська Лариса Семенівна про визнання права власності на спадкове майно.

На підставі автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.08.2022 справу передано на розгляд судді Діденку Є.В.

Ухвалою суду від 06.09.2022 відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, незгода сторони з процесуальними рішеннями та діями судді не може бути підставою для відводу.

Дослідивши обставини, зазначені в заяві про відвід, суддя приходить до висновку, що вказана заява не містить підстав для відводу судді, зазначених у ст. 36 ЦПК України. Викладені припущення щодо упередженості головуючого по справі зводиться до незгоди сторони з процесуальними рішеннями та діями головуючого, а тому не може бути підставою для відводу. Заява ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Діденка Є.В. фактично зводиться до незгоди заявника з процесуальними діями судді під час розгляду даної справи, зокрема, з тим, що суд відкрив провадження та/або прийняв до свого провадження справу за позовом ОСОБА_3 до Оболонського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рильська Лариса Семенівна про визнання права власності на спадкове майно, що відповідно до ЦПК України не є підставою для відводу судді.

З огляду на викладене, вважаю, що заявником не зазначені та не доведені обставини, які викликають сумнів в об`єктивності, неупередженості судді Діденка Є.В. при розгляді вищевказаної справи, у зв`язку з чим заява про відвід задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Діденка Є.В. у цивільній справі № 756/6763/22 (2/756/4309/22) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рильська Лариса Семенівна про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 14 листопада 2022 року.

Суддя І.С. Шролик