У Х В А Л А

Іменем України

23.11.2022 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Грушковська Л.Ю. розглянувши розглянувши подання приватного виконавця виконавчого округу Вінницької області Собчука Валентина Васильовича про звернення стягнення на нерухоме майно боржника,

в с т а н о в и л а :

Заявник приватний виконавець Собчук В.В. звернувся до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області з даним поданням, у якому просив надати дозвіл для звернення стягнення на нерухоме майно, яке належить ОСОБА_1 , а саме: 12/25 частини домоволодіння, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . 06.06.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкоди.

Як вбачається із подання боржник ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 автономного округу Російської Федерації.

Подання підлягає поверненню заявнику, виходячи з наступного.

При вирішенні даного подання судом встановлено, що заявник ОСОБА_2 вже звертався раніше до цього ж суду з аналогічним поданням.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 07.11.2022 подання приватного виконавця виконавчого округу Вінницької області Собчука Валентина Васильовича про звернення стягнення на нерухоме майно боржника - повернуто без розгляду.

Враховуючи викладене, суддя, вивчивши матеріали справи, приходить до таких висновків.

Відповідно до п. 11 ч. 3ст. 2 ЦПК Україниосновними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно із положеннямист. 44 ЦПК Україниучасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Частина 3 та 4ст. 44 ЦПК України визначають, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Отже, враховуючи, що заявник протягом короткого проміжку часу подав вже друге поданням та з тих самих підстав, наявні підстави вважати, що такі дії свідчать про зловживання ним процесуальними правами і є підставою для повернення подання без розгляду.

Реалізація принципу змагальності в цивільному судочинстві спонукає учасників справи та їх представників до використання всіх можливих механізмів захисту права, у зв`язку з чим ними можуть допускатися і певні зловживання. Водночас слід наголосити, що зловживання правом має розглядатися як процесуальне правопорушення виключно за умови встановлення причино-наслідкового зв`язку між зловживанням та завданою шкодою (встановленням певних ризиків) іншому учаснику справи. Тобто зловживання процесуальним правом як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в порушенні умов належної реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав іншими учасниками справи.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 6.09.2018, справа №552/2378/17).

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначеніст. 43 Цивільного процесуального кодексу України. Зокрема, учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас учасник справи зобов`язаний: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду, розглядаючи справу №552/2378/17, визначив зловживання, як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14. «Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій» (окрема думка судді Валентини Сімоненко щодо постанови ВС від 02 жовтня 2019 року у справі №750/3021/18).

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК Українипередбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що заявником ОСОБА_2 повторно подано подання про звернення стягнення на нерухоме майно боржника, з аналогічних підстав, а тому суд приходить до висновку, що заявник допустив зловживання процесуальним правом при зверненні із поданням до суду, що суперечить завданню цивільного судочинства.

Згідно ч. 3ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Крім того, судом встановлено, що подання не відповідає вимогам ст.ст. 183 ЦПК України.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 183 ЦПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Однак, заявником не додано до подання докази надіслання (надання) копій подання іншим учасникам справи (провадження).

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

За таких обставин, суддя дійшла висновку, що подання необхідно повернути заявнику без розгляду.

Разом із тим, суддя роз`яснює, що повернення подання не перешкоджає повторному зверненню із поданням до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення подання.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 43, 44, 183, 259-261, 443 ЦПК України, суддя

у х в а л и л а:

Визнати дії заявника приватного виконавця виконавчого округу Вінницької області Собчука Валентина Васильовича зловживанням процесуальними правами.

Подання приватного виконавця виконавчого округу Вінницької області Собчука Валентина Васильовича про звернення стягнення на нерухоме майно боржника - повернути без розгляду.

Повернення подання не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії до Вінницького апеляційного суду через суд першої інстанції.

Суддя