Справа №: 398/4269/22
провадження №: 2/398/2078/22
УХВАЛА

про залишення позову без руху

"09" грудня 2022 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Подоляк Я.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ісмайлова А.В. до ОСОБА_2 , ТОВ «Фінансова компанія «Інтайм фінанс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Олександрійський міський відділ ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

До Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ісмайлова А.В. до ОСОБА_2 , ТОВ «Фінансова компанія «Інтайм фінанс», яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Олександрійський міський відділ ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з майна, а саме з квартири квартири АДРЕСА_1 .

Подана позовна заява невідповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Як вбачається з позовної заяви та постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 06.11.2014, арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить боржнику ФОП ОСОБА_2 накладено постановою старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби Олександрійського міськрайонного управління юстиції Бевз Л.В. у виконавчому провадженні №38202377 за виконавчим листом №811/398/13-а, виданим 15.05.2013 Кіровоградським окружним адміністративним судом про стягнення податкового боргу в сумі 238231,73 грн.

Положенням статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Судом враховуються роз`яснення викладені в п.п.2,3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року, де зазначено, в яких випадках до суду може бути пред`явлено позов та який повинен бути склад осіб, які беруть участь у справі, а саме позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI) (далі Закон про виконавче провадження). У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі. У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор. Позови про зняття арешту з майна можуть бути пред`явлені, зокрема, коли накладено арешт на майно з метою забезпечення можливої конфіскації майна.

Всупереч наведеному позовна заява не містить викладу обставин, що майно, на яке накладено арешт, належить позивачу, що він є власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном.

З позову вбачається, що порушення прав та інтересів позивача ОСОБА_1 полягає в тому, що відповідно до договору №27-11/2019-1 від 27.11.2019 року про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги, ОСОБА_1 , викупила у ТОВ «Фінансова компанія «Інтайм фінанс» право вимоги до ОСОБА_2 , який є боржником за кредитним договором № 30/PVN-6-10-07 від 12.10.2007 та іпотекодавцем, з яким з метою забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором було укладено договір іпотеки від 20.10.2007 року №30/PVN6-Z .

Враховуючи наведене, суддя встановив, що позивач являється кредитором та іпотекодержателем, але доказів того, що він є власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном матеріали позовної заяви не містять.

Стороною позивача не подано докази, які б підтвердили перехід до позивача (іпотекодержателя) права власності на предмет іпотеки: квартиру АДРЕСА_1 , належну відповідачу (іпотекодавцю) на підставі Договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Куліш Л.Г. 12 жовтня 2007 року за реєстраційним №3618, зареєстрованого в Державному реєстрі правочинів 12 жовтня 2007 року за реєстраційним №2413616.

Із урахуванням наведеного, позивачем, його представником не повно викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини, відсутні посилання на докази наявності спору між сторонами.

Без усунення вказаних недоліків позовна заява не може бути прийнята до провадження суду, а тому підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ісмайлова А.В. до ОСОБА_2 , ТОВ «Фінансова компанія «Інтайм фінанс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Олександрійський міський відділ ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з майна,- залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачута його представнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Я.М.ПОДОЛЯК