Справа № 357/3393/22
Провадження № 2/357/1949/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( ЗАОЧНЕ )

13 грудня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Хоменко О. Р.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

У травні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги обґрунтувала тим, що 17 жовтня 2014 року відділом по Бодайбінському району і місту Бодайдо управління державної реєстрації служби запису актів цивільного стану Іркутської області зареєстровано шлюб з ОСОБА_2 . Від шлюбу дітей не мають. Спільне життя з відповідачем не склалося, тому невдовзі після реєстрації шлюбу в січні 2015 року вона повернулася проживати в Україну, а чоловік залишився в Росії. З того часу проживають окремо та повністю припинили спілкування між собою, не ведуть спільного господарства, не мають спільного побуту та бюджету, є абсолютно чужими людьми. Зазначала, що втратила почуття до відповідача, тому шлюб носить лише формальний характер, тому зберігати його надалі недоцільно, оскільки це суперечить її інтересам.

ОСОБА_1 просить шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 17 жовтня 2014 року відділом по Бодайбінському району і місту Бодайдо управління державної реєстрації служби запису актів цивільного стану Іркутської області, актовий запис № 171 розірвати.

Ухвалою суду від 27 травня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного та призначено судове засідання на 01 липня 2022 року.

Ухвалою суду від 01 липня 2022 року заяву ОСОБА_1 про направлення судового доручення до іноземного суду для вручення документів відповідачу та зупинення провадження у справі задоволено. Вирішено звернутись до компетентного суду Російської Федерації з судовим дорученням про правову допомогу в межах Конвенції «Про правову допомогу і правових відносини по цивільним, сімейним і кримінальним справам», ратифікованої Україною 10.11.1994 та доручити компетентному суду Російської Федерації, юрисдикція якого розповсюджується на територію місця мешкання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , а саме вчинити процесуальні дії.

Ухвалою суду від 15 листопада 2022 року у зв`язку розірванням Україною дипломатичних відносин з Російською Федерацією, поновлено провадження у справі та призначити розгляд справи у відкритому судовому засіданні 06 грудня 2022 року о 10 год. 45 хв.

06 грудня 2022 року від позивача ОСОБА_1 до канцелярії суду надійшла заява з проханням розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. У разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує щодо заочного розгляду справи.

У зв`язку розірванням Україною дипломатичних відносин з Російською Федерацією, відповідач про розгляд справи не повідомлений.

Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України - суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких умов суд, відповідно до вимог статті 281 ЦПК України постановляє ухвалу про заочний розгляд справи.

Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України - фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

20 вересня 1985 року між сторонами у справі укладено шлюб, про що відділом по Бодайбінському району і місту Бодайдо управління державної реєстрації служби запису актів цивільного стану Іркутської області складено актовий запис № 171.

За час перебування у шлюбі дітей не мають.

Згідно копії наявного в матеріалах справи паспорта ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 являється громадянином Російської Федерації.

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені.

Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу розірвання шлюбу.

На даний час сторони у справі не проживають однією сім`єю та не ведуть спільного господарства. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. Позивач на розірванні шлюбу наполягає, тому шлюб між ними має бути розірваний.

Згідно з ст. 497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Виходячи з положень Закону України «Про міжнародне приватне право», припинення шлюбу з іноземним громадянином здійснюється відповідно до наступних положень: спільного особистого закону подружжя права держави, громадянами якої вони є; права держави, в якій подружжя постійно проживало; права, з яким обидва подружжя мають тісний зв`язок. Подружжя, яке не має спільного особистого закону, може обрати право, що буде застосовуватися до правових наслідків шлюбу, якщо подружжя не має спільного місця проживання або якщо особистий закон жодного з них не збігається з правом держави їхнього спільного місця проживання. Вибір права обмежений лише правом особистого закону одного з подружжя.

Статтею 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачено, що припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє в даний час щодо правових наслідків шлюбу.

Під час розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, один з яких проживає в Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами, встановленими статтями 27, 28 ЦПК України.

Отже в разі проживання одного з подружжя на території України на час розлучення розірвання шлюбу провадиться за законодавством України.

Згідно п.2ст.28 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах (укр/рос) в редакції від 21.01.2006 року зазначається, що якщо один з подружжя є громадянином однієї Договірної Сторони, а другий іншої Договірної Сторони, застосовується законодавство Договірної Сторони, установа якої розглядає справу про розірвання шлюбу.

Пунктом 2 статті 29 Конвенції визначено, що по справах про розірвання шлюбу у випадку, передбаченому пунктом 2 статті 28 компетентні установи Договірної Сторони, на території якої проживає подружжя. Якщо один з подружжя проживає на території однієї Договірної Сторони, а другий - на території іншої Договірної Сторони, по справах про розірвання шлюбу компетентні установи обох Договірних Сторін, на територіях яких проживає подружжя.

Згідно ч. 3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 СК України.

Відповідно до положень ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Статтею 56 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Судом встановлено, що сторони разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально, збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача.

За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч.3 ст.115 СК України).

На підставі ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 280-281, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 20 вересня 1978 року відділом по Бодайбінському району і місту Бодайдо управління державної реєстрації служби запису актів цивільного стану Іркутської області, актовий запис № 171 - розірвати.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у справі у розмірі 992,40 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 . Місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 . Місце проживання: АДРЕСА_3 . РНОКПП: відсутній.

Суддя М. М. Бебешко