Справа № 577/138/22
Провадження № 2/577/231/22

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 травня 2022 року м. Конотоп
Конотопський міськрайонний суд Сумської області
головуючого-судді Рідзевської І.О.,
з участю секретаря Волошко І.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Конотопі справу за позовом керівника Конотопської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України у Сумській області до ОСОБА_1 , третя особа: Попівська сільська рада Конотопського району Сумської області про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу,-
В С Т А Н О В И В :
Керівник Конотопської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України в Сумській області, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 збитки в розмірі 325844,97 грн., заподіяні навколишньому природному середовищу самовільним видаленням дерев, а також понесені судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 4887,67 грн.
Згідно наказу Державної екологічної інспекції у Сумській області № 240-П від 18.05.2020 року «Про проведення позапланової перевірки», старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Приходько І.О. проведено позапланову перевірку щодо додержання ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства в частині здійснення повноважень у сфері охорон навколишнього природного середовища.
За результатами перевірки складено акт № 166/07 від 22.05.2020 року, яким встановлено факт незаконної рубки 85 дерев породи «верба» у прибережній смузі р. Ромен з її лівого боку, поблизу шлюзу № 9 на території Михайло-Ганнівської сільської ради наприкінці 2019 - на початку 2020 року. Земельна ділянка на якій здійснено поруб, відноситься до сільськогосподарських угідь. Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев у прибережній смузі р. Ромен з її лівого боку в районі с. Карабутове Конотопського району Сумської області, її загальна сума складає 325844,97 грн.
29.10.2020 року старшим інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Приходьком І.О. складено протокол № 013509 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 153 КУпАП. 02.11.2020 року згідно постанови ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні вказаного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. та запропоновано добровільно відшкодувати заподіяну шкоду в сумі 325844,97 грн.
22.10.2020 року ФОП ОСОБА_1 припинив свою діяльність. Більше того, здійснення порубу не пов`язано з господарською діяльність фізичної особи - підприємця.
Згідно листів Державної екологічної інспекції у Сумській області № 3297/10-22 від 27.09.2021 року, № 3490/10-22 від 11.10.2021 року та № 3826/10-22 від 08.11.2021 року. Відповідачем шкода, заподіяна лісу внаслідок незаконної рубки дерев, у сумі 325844,97 грн. не відшкодована. Встановлено, що незаконна рубка дерев здійснена в адміністративних межах Михайло-Ганнівської сільської ради Конотопського району Сумської області.
Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 №723-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Сумської області» та рішення 1 сесії 8 скликання Попівська сільська рада від 08.12.2020 «Про реорганізацію Михайло-Ганнівської сільської ради шляхом приєднання до Попівської сільської ради Конотопського району Сумської області» Михайло-Ганнівську сільську раду реорганізовано шляхом приєднання до Попівської сільської ради, остання є правонаступником усього майна, прав та обов`язків Михайло-Ганнівської сільської ради. Таким чином, шкода, заподіяна лісу внаслідок незаконної рубки дерев, у сумі 325844,97 грн. підлягає перерахуванню в дохід місцевого бюджету на розподільчий рахунок Попівської сільської ради Конотопського району Сумської області для її подальшого перерозподілу між бюджетами. Враховуючи, що на даний час збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу внаслідок рубки лісу, у сумі 325844,97 грн. відповідачем добровільно не сплачені, вбачаються підстави для їх стягнення в судовому порядку.
Прокурор Шерудило В.В. у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував, про що надав письмову заяву (а.с.102).
Представник позивача Державної екологічної інспекції України в Сумській області в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 98).
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду спраи повідомлений належним чином в установленому законом порядку (а.с. 99)
Третя особа Попівська сільська рада Конотопського району Сумської області просить розглядати справу за відсутності їх представника, позовні вимоги вважають такими, що підлягають задоволенню (а.с.94).
З огляду на положення частин сьомої, восьмої статті 128, частини четвертої статті 130 ЦПК України, вважається, що про день, час та місце розгляду справи особа повідомлена належним чином. За таких обставин неявка відповідача не перешкоджає розгляду справи і винесенню судового рішення.
Оскільки позивач не заперечує щодо заочного розгляду справи, про що зазначив у поданій заяві, на підставі статті 280 ЦПК України суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін в порядку заочного розгляду справи на підставі наявних доказів.
На підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши представлені докази приходить до такого висновку.
Стосовно повноважень керівника Конотопської окружної прокуратури на пред`явлення вказаного позову суд зазначає, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно з чч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.
Згідно із положеннями ст. 23 ЗУ Про прокуратуру представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Конституційний суд України у рішенні № 3-рп/99 від 08.04.1999 року у справі № 1-1/99 визначив, що прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому інтереси держави можуть збігатися повністю, частково, або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
Поняття орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямований на захист інтересів держави. Таким органом відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.
В обґрунтування свого звернення до суду керівником Конотопської окружної прокуратури зазначено, що у даному випадку Держекоінспекція, яка є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, неналежним чином не здійснювала захист інтересів держави в частині відшкодування шкоди, заподіяної незаконною виробкою, вичерпних заходів, спрямованих на відшкодування шкоди, заподіяної ОСОБА_1 вжито не було, відповідний позов про стягнення збитків до суду не заявлено, що і стало підставою звернення до суду.
З огляду на викладене суд дійшов висновку про наявність підстав для звернення прокурора до суду з цим позовом.
У статті 13 Конституції України закріплено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
За положеннями ст. 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.
Статтею 293 ЦК передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності.
Згідно зі ст. 40 ЗУ Про охорону навколишнього природного середовища , використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.
За приписами ст. 10 ЗУ Про рослинний світ спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки.
Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.
Статтею 40 ЗУ Про рослинний світ визначено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.
Статтею 105 Лісового Кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Статтею 1166 ЦК регламентовано, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За приписами ст.ст. 41, 69 ЗУ Про охорону навколишнього природного середовища економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.
У статті 107 Лісового кодексу України закріплено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Згідно наказу Державної екологічної інспекції у Сумській області № 240-П від 18.05.2020 року «Про проведення позапланової перевірки», старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Приходько І.О. проведено позапланову перевірку щодо додержання ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства в частині здійснення повноважень у сфері охорони навколишнього природного середовища (а.с.27,28).
За результатами перевірки складено акт № 166/07 від 22.05.2020 року, яким встановлено факт незаконної рубки 85 дерев породи «верба» у прибережні смузі р. Ромен з її лівого боку, поблизу шлюзу № 9 на території Михайло-Ганнівської сільської ради наприкінці 2019 року - на початку 2020 року. Земельна ділянка на якій здійснено поруб, відноситься до сільськогосподарських угідь (а.с.29-31).
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 013509 від 29.10.2020 року державним інспектором з охороні навколишнього природного середовища Сумської області Оганесяном М.С. порушено вимоги ст.ст. 67,69 Лісового кодексу України (а.с.17-18).
Постановою Державного інспекторам з охорони навколишнього середовища Сумської області від 02.11.2020 року № 013509 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 153 КУпАП із накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. Постанова не оскаржується і набрала законної сили (а.с.19-20).
Згідно із правозастосовними орієнтирами викладеними у пункті 18 постанови Пленуму Верховного Суду України № 17 від 10.12.2004 року Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля у справах про лісопорушення розмір шкоди обчислюється за відповідними таксами.
Із розрахунку Державної екологічної інспекції в Сумській області, проведеного на підставі постанови КМУ від 23.07.2008 року № 665 Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу вбачається, що розмір шкоди заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев у прибережній смузі р. Ромен з її лівого боку в районі с. Карабутове Конотопського району Сумської області, складає 325844,97 грн. ( а.с.23-24).
На даний час шкода не відшкодована, а тому підлягає стягненню примусово.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З матеріалів справи вбачається, що прокуратурою при зверненні до суду з позовом був сплачений судовий збір у сумі 4887,67 грн. (а.с. 1).
Таким чином, за рахунок відповідача підлягає відшкодуванню сплачений Сумською обласною прокуратурою судовий збір в розмірі 4887,67 грн.
Керуючись ст. 13 Конституції України, ЗУ Про прокуратуру , ЗУ Про охорону навколишнього природного середовища , ст.ст. 69, 105 Лісового Кодексу України, ст.ст.293, 1166 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 137, 141, 263-265, 280 ЦПК України, суд,-
У Х В А Л И В:
Позовні вимоги керівника Конотопської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України у Сумській області - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто Конотопським міськрайонним судом Сумської області, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана до Конотопського міськрайонного суду Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення або складання повного тексту безпосередньо до Сумського апеляційного суду через Конотопський міськрайонний суд Сумської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування сторін:

Позивач: Конотопська окружна прокуратура в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України у Сумській області, юридична адреса а/с м. Конотоп, вул. Усп. ВПЗ «Суми» ЄДРПОУ: 37970834.

Позивач: Конотопська окружна прокуратура, юридична адреса м. Конотоп, вул. Усп. Троїцька,136.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Третя особа: Попівська сільська рада Конотопського району Сумської області, с. Попівка, пл. Миру,1, .

Суддя Рідзевська І. О.