УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.11.2022 Городоцький районний суд Львівської області у складі:

головуючої судді Яворської Н.І.,

при секретарі Цап І.М.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Суховільського старостинського округу Зимноводівської ОТГ, ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу - Костишина Богдана Тарасівна, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування.

В С Т А Н О В И В:

27.08.2018 до Городоцького районного суду Львівської області надійшла вказана позовна заява.

29.08.2018 ухвалою судді відкрито загальне позовне провадження.

За наявності копії спадкової справи, 07.11.2018 третьою особою залучено ОСОБА_5 в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_4 .

За заявою позивача 23.09.2019 у справу в якості відповідача залучено ОСОБА_2 .

03.02.2020 відповідачем Суховільською сільською радою (натепер старостинського округу, Зимноводівської ОТГ) подано відзив, в якому відповідач просить в позові відмовити з огляду на те, що власником земельної ділянки за договором купівлі-продажу є ОСОБА_2 .

04.05.2020 ухвалою Городоцького районного суду Львівської області, провадження у справі було зупинено за заявою ОСОБА_2 до перегляду рішення Городоцького районного суду Львівської області від 19 грудня 1997 року.

20.12.2021 провадження у справі поновлено.

В підготовчі та судові засідання позивачка та її представник будучи належно повідомленими про дату, час та місце засідань до суду не явились, заяв чи клопотань про розгляд справи без участі, або про відкладення розгляду справи до суду не направляли, причину неявки суду не сповістили.

Відповідачі подали клопотання продовжувати судові засідання за їх відсутністю, в позові просили відмовити.

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частинами 1, 2 та 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи наведене, належне повідомлення позивача про час і місце розгляду справи, відсутність будь-яких заяв останнього з цього приводу, дату відкриття позовного провадження у даній справі, також особливий період ситуація в Україні (воєнний стан) суд дійшов висновку про відсутність правових підстав здійснювати розгляд справи за відсутності сторони позивача в судовому засіданні та вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Суховільського старостинського округу, Зимноводівської ОТГ, ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу - Костишина Богдана Тарасівна, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 ,про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя : Яворська Н.І.