Справа № 289/1211/22
Номер провадження 2/289/351/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2022 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі: під головуванням судді Мельника О.В., за участі секретаря судових засідань Галькевич Ю.В., позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 представника відповідача адвоката Омельченко Д.В., представника третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору адвоката Андрієвської Г.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_2 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_3 ) третя особа без самостійних вимог: Виконавчий комітет Радомишльської міської ради в особі відділу реєстрації проживання-перебування фізичних осіб - про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Радомишльського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: Виконавчий комітет Радомишльської міської ради в особі відділу реєстрації проживання-перебування фізичних осіб - про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом.

05.08.2022 року у справі відкрито провадження та призначено розгляд в спрощеному позовному провадженні із повідомленням (викликом) сторін.

Відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою про поділ майна подружжя, в якій просить визнати за ним право власності на Ѕ частину спірної квартири.

Клопотання надійшло до початку першого судового засідання.

Також, через канцелярію суду ОСОБА_3 подала позовну заяву в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу квартири.

Позов надійшов до початку першого судового засідання.

Суд дослідивши матеріали заявленого позову, зустрічної позовної заяви та позову заявленого третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, заслухавши думку учасників, які з`явились в судове засідання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Враховуючи, що предметом, як первісного, так і зустрічного позовів є правовий статус, можливість користування чи втрата права користування квартирою АДРЕСА_4 , придбаної в період шлюбу, а тому суд приходить до висновку про необхідність прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісною, оскільки вимоги за первісним та зустрічним позовами взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним.

Згідно з ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Судом встановлено, що форма і зміст поданої зустрічної позовної заяви відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Підстав для залишення заяви без руху, повернення та відмови у відкритті провадження у справі, передбачених ст.ст. 185, 186 ЦПК України, не вбачається.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 193 ЦПК України у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

За таких обставин, суд вважає за необхідне, здійснити перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження на розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначити у справі підготовче засідання.

Вирішуючи питання щодо спільного розгляду позовної заяви заявленої третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору суд зазначає наступне.

За правилами ст.. 52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Оскільки у правовому статусі треті особи, що заявляють самостійні вимоги, прирівнюються до позивача, то і відповідно всі правові наслідки, які застосовуються до неналежно поданої позивачем позовної заяви, поширюють свою дію і на позов, поданий такими особами. Зокрема, суд може залишити позовну заяву без руху, повернути позовну заяву, відмовити у відкритті провадження або постановити ухвалу про прийняття позову третьої особи до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднання вимог в одне провадження.

Відповідно до вимог ст. 188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Згідно п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 02.06.2009 №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими ст. 123 - 126 ЦПК. Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

Між тим, об`єднання кількох позовних вимог в одне провадження недоцільне в тих випадках, коли позовні вимоги виникають з різних правовідносин, врегульованих різними галузями права, і спрямовуються на досягнення різної мети.

Зі змісту позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору слідує, що предметом позову є недійсність договору купівлі-продажу квартири, вчиненого 11.07.2006 року з підстав удаваності сторони правочину. В той же час первісний та зустрічний позов у даній справі випливає із сімейно-шлюбних відносин.

З урахуванням викладеного, суд вбачає, що позовні вимоги заявлені в позовній заяві третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору та позовні вимоги заявлені первісним та зустрічним позивачем не є однорідними, а тому таке об`єднання не допускається у зв`язку з відсутністю спільності предмета позову та може призвести до затягування розгляду справи

Керуючись ст..ст. 175, 177, 184, 187, 188 191, 193 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя прийняти до спільного розгляду з первісною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом.

Присвоїти об`єднаній цивільній справі № 289/1211/22 (провадження 2/289/351/22).

В об`єднанні позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 (справа № 289/2368/22, провадження №2/289/562/22), до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу квартири із первісною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом - відмовити.

Справу № 289/2368/22 (провадження № 2/289/562/22) передати до канцелярія суду для автоматизованого розподілу в порядку ст.. 33 ЦПК України.

Здійснити перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання у справі та викликати сторін на 13-00 год., 20.02.2023 року.

Відповідач (за зустрічним позовом) має право подати до суду відзив на позовну заяву. Вимоги до відзиву на позовну заяву встановлені ст. 178 ЦПК України.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Встановити відповідачу (за зустрічним позовом) строк 15 днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі для подачі відзиву на позов та надання доказів в обґрунтування заперечень, якщо такі докази не надані позивачем.

В разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде розглянута за наявними матеріалами.

Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається за електронною адресою https://rd.zt.court.gov.ua/sud0620/ на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Мельник