печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

21 лютого 2022 року суддя Печерського районного суду міста Києва Новак Р.В., розглянувши у матеріали заяви ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Голова ОСББ «Верхня 3» Тітов А.Ю., Департамент з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за вказаним позовом.

Представник позивача звернулася до суду з заявою про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 із забороною іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаної квартири.

Заява обґрунтована тим, що застосування такого заходу забезпечення позову забезпечить охорону матеріально-правових інтересів позивача та реальне, ефективне виконання рішення суду, якщо воно буде прийнято на користь позивача.

Суд розглянув дану заяву у відсутність осіб, які беруть участь у справі відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб та забороною вчиняти певні дії.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України визначено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права, про захист яких просить заявник, та інтересів інших учасників судового процесу.

Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

При цьому, співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

У п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006р. "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Крім того, пунктами 1-4 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України судам роз`яснено, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів до забезпечення позову з урахуванням адекватності вимог заявника, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, ймовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Оскільки заява про забезпечення позову не містить обґрунтування, як саме незабезпечення такого позову шляхом заборони здійснювати будь-яким особам реєстраційні дії стосовно спірних квартир, може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог та вимоги заяви про забезпечення позову є неспівмірними із заявленими позовними вимогами, суд приходить до висновку, що заява є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 150, 153 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Голова ОСББ «Верхня 3» Тітов А.Ю., Департамент з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва.

СУДДЯ: Р.В. Новак