У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

Справа № 126/2542/22

Провадження № 2-о/126/87/2022

"26" грудня 2022 р. м. Бершадь

Суддя Бершадського районного суду Вінницької області Хмель Р.В.

розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки і піклування Бершадської міської ради Гайсинського району Вінницької області про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуна,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник, ОСОБА_1 , звернувся в суд з даною заявою, в якій просить ухвалити рішення суду, яким визнати ОСОБА_2 15.12.1968 ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним та призначити його опікуном.

Ознайомившись з матеріалами заяви суддя приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, передбачених нормами ЦПК України.

Згідно вимог ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

З огляду на те, що нормами ЦПК не врегульовано питання залишення без руху заяв в порядку окремого провадження, у даному випадку застосуванню підлягають загальні норми цивільного процесуального законодавства.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.

Згідно ч. 3 ст. 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 27 березня 2008 року у справі «Штукатуров проти Росії» (заява № 44009/05) зазначив, що, вирішуючи справу про визнання особи недієздатною виключно на підставі письмових доказів, не побачивши і не почувши особу, суд порушив її право на справедливий судовий розгляд, передбачене ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Про необхідність надання доступу до суду навіть особам, які вже визнані недієздатними, відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції, наголошується у рішенні ЄСПЛ від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (заява № 49069/11).

Конституційний Суд України у Рішенні від 1 червня 2016 року у справі № 2-рп/2016 зазначив, що недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод; хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, у тому числі право на свободу та особисту недоторканність, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації.

Відповідно до ч.3 ст. 25 Закону України "Про психіатричну допомогу" особи, яким надається психіатрична допомога, мають право на особисту участь у судових засіданнях, висловлення своєї думки щодо висновків лікарів-психіатрів у судовому засіданні при вирішенні питань, пов`язаних із наданням їм психіатричної допомоги та обмеженням у зв`язку з цим їх прав.

Натомість, заявник у своїй заяві не зазначив як заінтересовану особу ОСОБА_2 - особу, яку він просить визнати недієздатною, хоча, особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, має право на особисту участь у слуханні справи та на справедливий розгляд своєї справи.

Зокрема, така особа повинна бути повідомлена про розгляд справи, їй має бути роз`яснено її права, вона повинна мати можливість за бажання скористатися безоплатною правовою допомогою і брати участь у судових засіданнях.

Крім того, зі змісту заяви вбачається, що рішенням Бершадського районного суду Вінницької області від 14.05.2010 року, ОСОБА_2 було визнано недієзатним, його опікуном призначено мати заявника ОСОБА_3 .

Разом з тим, відповідно до ст. 75 ЦК України суд, якщо він призначив опікуна чи піклувальника, або орган опіки та піклування за заявою особи звільняє її від повноважень опікуна або піклувальника. Ця заява розглядається судом або органом опіки та піклування протягом одного місяця. Суд, якщо він призначив піклувальника, або орган опіки та піклування може звільнити піклувальника від його повноважень за заявою особи, над якою встановлено піклування. За заявою органу опіки та піклування суд може звільнити особу від повноважень опікуна або піклувальника у разі невиконання нею своїх обов`язків, порушення прав підопічного, а також у разі поміщення підопічного до навчального закладу, закладу охорони здоров`я або закладу соціального захисту.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Всупереч вищевказаному, матеріали заяви не містять заяви опікуна ОСОБА_3 про звільнення її від повноважень опікуна або заяви органу опіки та піклування про звільнення її від повноважень опікуна ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 41 ЦК України, правовими наслідками визнання особи недієздатною, є зокрема відсутність у неї права вчиняти самостійно будь-якого правочину. Такі дії від імені недієздатної особи вчиняє її опікун.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

У порядку вимог ч.1 ст. 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування. Призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Зі змісту поданої заяви слідує, що заявник просить визнати ОСОБА_2 недієздатним та призначити його (заявника) опікуном над ним.

Так, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Проте зміст заяви та додані документи не містять даних, що заявник звертався до відповідного органу опіки та піклування із заявою про призначення опікуном, органом опіки та піклування затверджено відповідний висновок з цього питання та винесене відповідне подання органу опіки та піклування про можливість призначення заявника опікуном над недієздатною фізичною особою, при тому, що наявність такого подання є обов`язковим для ухвалення судом рішення за результатами розгляду заяви про визнання фізичної особи недієздатною. Відсутній також акт обстеження матеріально-побутових умов заявника, який просить визнати його опікуном.

Таким чином, до заяви всупереч вимогам ст. 177 ЦПК України заявник не долучив доказів того, що він звертався з приводу встановлення опіки над ОСОБА_2 до органу опіки та піклування.

Крім того, у заяві не зазначені докази, які підтверджують можливість заявника бути опікуном, а саме: довідки про стан його фізичного та психічного здоров`я, характеристики (з місця роботи або місця проживання).

Також, згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До 01.09.2015 редакція Закону України «Про судовий збір»(зокрема, п. 9 ч. 2 ст. 3) передбачала, що судовий збір не справляється за подання заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

01.09.2015 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» № 484-VIII від 22.05.2015, яким ізЗакону України «Про судовий збір`було виключено пункт 9 частини другої статті 3. Відтак, чинна редакціяЗакону України «Про судовий збір`передбачає, що судовий збір за подання заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи сплачується на загальних підставах.

Частина 2 ст. 299 ЦПК України передбачає, що судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. Водночас,стаття 133 ЦПК України передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відтак, системний аналіз положень статі 299 та статті 133 ЦПК України свідчить, що на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати пов`язані із розглядом справи. Натомість, розмір судового збору та порядок його сплати визначається виключноЗаконом України «Про судовий збір», чинна редакція якого не передбачає звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки.

Відповідну правову позицію висловив Верховний суд в ухвалі від 28 грудня 2019 року у справі № 755/12409/15-ц.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 2481 гривня.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір»,за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою встановлено ставку судового збору, що складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та становить 496,20 грн (0,2 х 2481 грн = 496,20 грн).

Таким чином розмір судового збору за подання даної заяви становить 496 грн. 20 коп., однак заявником до заяви не долучено документів про сплату судового збору.

З огляду на вищевикладене, враховуючи також вимоги п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», заяву варто залишити без руху.

Тому заявнику необхідно усунути вищевказані недоліки поданої заяви, а саме сплатити судовий збір за подання даної заяви в сумі 496 грн. 20 коп.

Судовий збір за подання позовної заяви має бути перераховано або сплачено на рахунок - (Отримувач коштів УК у Бершад. р-ні/Бершад.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37979858, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0002862, Код класифікації доходів бюджету 22030101 (для сплати судового збору за розгляд справи Бершадським районним судом Вінницької області).

На підтвердження оплати судового збору до суду необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення заяви ОСОБА_1 без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки і піклування Бершадської міської ради Гайсинського району Вінницької області про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуна залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків заяви протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

Якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, вона буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Копію ухвали суду надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р. В. Хмель