Провадження № 22-ц/4806/1122/22
У Х В А Л А

про визнання неподаною та повернення апеляційної скарги

30 грудня 2022 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого: судді Джуги С.Д.,

суддів: Мацунича М.В., Кондора Р.Ю.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ «Універсал Банк» на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 серпня 2022 року у складі судді Бедьо В.І., у справі за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання земельних ділянок та житлового будинку такими, що передані в іпотеку та звернення стягнення на предмет іпотеки, -

в с т а н о в и в:

07 жовтня 2022 року (згідно штемпелю на конверті) АТ «Універсал Банк» подало апеляційну скаргу на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 серпня 2022 року, в якій заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 24 жовтня 2022 року поновлено АТ «Універсал Банк» строк на апеляційне оскарження рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 серпня 2022 року, а вищевказану апеляційну скаргу АТ «Універсал Банк» залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України та ЗУ "Про судовий збір", оскільки судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Зокрема, апелянтом сплачено 150 відсотків ставки, виходячи з того, що даний спір містить дві вимоги немайнового характеру (визнання земельних ділянок та житлового будинку такими, що передані в іпотеку та звернення стягнення на предмет іпотеки).

Велика Палата Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі №907/9/17 відступила від висновку Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладеного в постанові від 23 січня 2018 року у справі № 2-340/461/16-ц про те, що оскільки вимога про виконання основного зобов`язання (стягнення заборгованості за кредитним договором) вже була вирішена судом, то при зверненні до суду з позовною заявою про звернення стягнення заборгованості за кредитним договором на предмет іпотеки, судовий збір має сплачуватись в сумі - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб як за поданння до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою.

Так, Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові зазначила, що за пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, у жовтні 2019 року позивачем заявлено позов, в якому містяться дві позовні вимоги, з яких одна немайнового характеру про визнання нерухомого майна таким, що передано в іпотеку та одна вимога майнового характеру про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Позовна вимога про звернення стягнення на заставлене майно має вартісну оцінку, носить майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст.4 ЗУ «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Таким чином, апелянту необхідно було доплатити судовий збір.

Апелянту було надано строк на протязі десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, представник апелянта АТ «Універсал Банк» - Матьковський Р.Е. отримав копію ухвали від 24 жовтня 2022 року 25 листопада 2022 року.

Станом на сьогоднішній день, недоліки апеляційної скарги апелянтом не усунуто.

Будь-яких відомостей про неможливість у встановлений строк виконання вимог ухвали від апелянта не надходили.

Частиною 2 ст.43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. (ч. 1ст. 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Принцип юридичної визначеності як складова частина конституційного принципу верховенства права зобов`язує апелянта самостійно цікавитися перебігом розгляду його скарги в суді апеляційної інстанції. Тривала відсутність такого інтересу з боку апелянта свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом на апеляцію.

З моменту подання апеляційної скарги, а саме з 07 жовтня 2022 року апелянтом не вжито жодних заходів для того, щоб усунути недоліки, які були виявлені судом апеляційної інстанції під час її подачі.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановленихст.356 цього Кодексу, застосовуються положеннястатті 185 цього Кодексу.

З врахуванням того, що недоліки апеляційної скарги апелянтом не усунуто, відповідно до ст.ст.185,357 ЦПК України, апеляційну скаргу слід визнати неподаною та повернути апелянту.

Керуючись ст.ст.185,357 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу АТ «Універсал Банк» на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 серпня 2022 року у справі за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання земельних ділянок та житлового будинку такими, що передані в іпотеку та звернення стягнення на предмет іпотеки - визнати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак протягом тридцяти днів може бути оскаржена до Верховного Суду.

Головуючий:

Судді: