Провадження №2/447/37/22
Справа №447/827/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2022 Миколаївський районний суд Львівсь кої області

в складі: головуючого судді Павліва В.Р.

з участю секретаря судового засідання Стронської Р.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві цивільну справу за позовом Стрийської окружної прокуратури Львівської області до Тростянецької сільської ради Стрийського району Львівської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення сільської ради, свідоцтва про право власності на нерухоме майно (землю), зобов`язання вчинити дії та скасування державної реєстрації права на землю,-

прокурор Журавкін А.О.

відповідач ОСОБА_1

представник відповідача ОСОБА_2

в с т а н о в и в :

В провадженні Миколаївського районного суду Львівської області перебуває справа за позовом Стрийської окружної прокуратури Львівської області до Тростянецької сільської ради Стрийського району Львівської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення сільської ради, свідоцтва про право власності на нерухоме майно (землю), зобов`язання вчинити дії та скасування державної реєстрації права на землю.

Ухвалою Миколаївського районного суду Львівської області від 01.04.2021 провадження у зазначеній справі було відкрито та справу призначено до підготовчого судового засідання.

18.06.2022 протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Павліву В.Р.

19.07.2021 представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Дзіковський Максим Романович подав до суду клопотання про залишення позову без розгляду. В обґрунтування клопотання покликається на те, що відповідно до п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності. Частиною 3 статті 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовом, а також може вступити за своєю ініціативою у справу провадження у якій відкрито за позовом іншої особи тощо.

Правовий статус прокурора визначено Конституцією України та Законом України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII. Відповідно до частини 4 статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує ,в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень передбачених статтею 185 цього Кодексу.

При зверненні прокурора до Миколаївського районного суду Львівської області останнім не дотримано законодавчо встановленого порядку, визначеного ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», оскільки останній не повідомив Головне управління Держеокадастру у Львівській області про виявлені прокуратурою порушення інтересів держави у спірних правовідносинах, прокурор не надав можливості уповноваженому суб`єкту самостійно відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, а відтак і не довів бездіяльності компетентного органу, яка обумовлює право прокурора на звернення до суду з цим позовом для представництва інтересів держави в суді, у зв`язку з чим позовну заяву слід залишити без розгляду.

25.05.2022 в судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 клопотання підтримали в повному обсязі, просили його задоволити.

Прокурор Журавкін А.О. в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив та пояснив, що Головним управлінням Держгеокадастру у Львівській області виявлено порушення вимог чинного законодавства під час надання у власність вищевказаної земельної ділянки, останнім вичерпних дієвих заходів щодо усунення порушень вимог законодавства не вжито, а натомість, зайнято споглядальницьку позицію, що у свою чергу, змушує прокурора втручатися у дану ситуацію та вживати заходи реагування відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

На адресу Головного управління Держгеокадастру у Львівській області та Тростянецької сільської ради неодноразово, місцевою прокуратурою скеровувалися листи спонукального характеру щодо вжиття заходів задля відновлення порушених державних інтересів шляхом заявлення позову про визнання недійсним спірного рішення Красівської сільської ради та повернення до державної власності земельної ділянки з кадастровим номером :07:000:0014, однак, листи місцевої прокуратури залишилися без належного реагування.

Таким чином, підставою для представництва інтересів держави, шляхом подання прокурором позову є бездіяльність органу, уповноваженого згідно Закону вживати відповідні заходи реагування з метою захисту інтересів держави, а також реагування прокурором на незаконне надання у власність спірної земельної ділянки, що у свою чергу порушує інтереси держави у сфері контролю за використанням та охороною земель, ефективного використання земельних ресурсів, а тому також і порушує інтереси держави.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи встановив.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Частиною 3 статті 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовом а також може вступити за своєю ініціативою у справу провадження у якій відкрито за позовом іншої особи тощо.

Правовий статус прокурора визначено Конституцією України та Законом України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до частини 4 статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує ,в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень передбачених статтею 185 цього Кодексу.

У постанові від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 Верховний Суд дійшов висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

у разі відсутності такого органу.

Судом встановлено, що прокурором не долучено доказів, які б підтверджували факт звернення до Головного управління Держгеокадастру у Львівській області з повідомленням про усунення порушення вимог земельного законодавства, такі в матеріалах справи відсутні, клопотання про залишення позовної заяви без розгляду подано позивачем 19.07.2021, до часу проведення судового засідання прокурором не подано доказів на підтвердження своїх дій з приводу інформування Головного управління Держгеокадастру у Львівській області.

Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Особливість сучасного конституційного статусу прокурора в суді, деталізованого в процесуальних кодексах та Законі України «Про прокуратуру», полягає у тому, що представництво прокурором інтересів держави у суді носить допоміжний характер, оскільки основну роль у цьому процесі мають відігравати профільні органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, які повинні самостійно звертатимуться до суду.

Отже, забезпечення законності (дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного шконодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю) на відповідній території є завданням саме Держгеокадастру.

Законом України №1423-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних ідносин» від 28.04.2021, який набрав чинності 27.05.2021 доповнено п. 24 «Прикінцеві положення» ЗК України, яким встановлено, що з дня набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад.

Таким чином, після 27.05.2021 Головне управління Держгеокадастру у Львівській області не може бути розпорядником спірної земельної ділянки, оскільки, із 27.05.2021 Тростянецька сільська рада Стрийського району Львівської області може здійснювати усі правомочності із спірною земельною ділянкою. Окрім того, в матеріалах справи відсутні докази попереднього звернення прокурора до Головного управління Держгеокадастру у Львівській області з метою самостійно усунути порушення вимог земельного законодавства, а саме відсутній лист Золочівської місцевої прокуратури № 14.33/05-45-418 вих-21 від 10.02.2021.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовну заяву Стрийської окружної прокуратури Львівської області до Тростянецької сільської ради Стрийського району Львівської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення сільської ради, свідоцтва про право власності на нерухоме майно (землю), зобов`язання вчинити дії та скасування державної реєстрації права на землю залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Суддя Павлів В. Р.