Справа № 274/5986/22 Головуючий у 1-й інст. КорбутВ.В.
Категорія 36 Доповідач Коломієць О. С.
У Х В А Л А

29 грудня 2022 р. Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Коломієць О.С.

суддів Талько О.Б., Шевчук А.М.

вирішуючи відповідно до вимог ст.359 ЦПК України питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 26 жовтня 2022 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до голови Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку`Фенікс+3» Єсипенко Світлани Володимирівни про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії

в с т а н о в и в:

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 26 жовтня 2022 року скаргу ОСОБА_1 залишено без руху з підстав несплати судового збору, іншою ухвалою цього ж суду від 26.10.2022 відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, позивач подала до суду апеляційну скаргу, яка ухвалою апеляційного суду від 29.11.2022 залишена без руху з підстав невідповідності вимогам, встановленим ст. 356 ч.4 п.2, 3 ЦПК України. Тобто, скаржником не сплачено судовий збір за подану апеляційну скаргу та не надано відповідну кількість копій скарги з її додатками.

Скаржник, звертаючись з апеляційною скаргою клопотала про звільнення від сплати судового збору за подану скаргу, у задоволенні якого судом відмовлено ухвалою від 29.11.2022 так як апелянтом не зазначено підстав та не надано відповідних доказів.

Вказана ухвала суду направлена на адресу позивача та отримана нею 15 грудня 2022.

24 грудня 2022 року скаржник направила на адресу апеляційного суду заяву на виконання вимог ухвали від 29.11.2022, до якої долучила копію апеляційної скарги з додатками. Судовий збір за апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції позивач не сплатила, пославшись на пенсійний вік та низьку пенсію працівника освіти, жодних доказів на підтвердження скрутного матеріального стану не приєднала.

Приписами статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При цьому положення Закону України «Про судовий збір» кореспондуються з положеннями статті 2 ЦПК України, якими розкривається зміст однієї із засад цивільного судочинства, а саме, рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом. Так, згідно приписів вказаної статті усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Таким чином, всі учасники процесу є рівними при здійсненні своїх прав та обов`язків, в тому числі у питанні необхідності сплати судового збору.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Крім того, ухвалою Житомирського апеляційного суду від 29.11.2022 позивачу відмовлено в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки не надано відповідних доказів.

Визначення способу зменшення тягаря несення судових витрат є прерогативою відповідного суду, а не його обов`язком.

При цьому постановлення судом ухвали про звільнення від сплати судового збору в певному судовому провадженні не створює пільг щодо його сплати на інших стадіях судового провадження чи в інших судових провадженнях (ухвала ВС від 16 жовтня 2019 року у справі №215/5288/18).

Таким чином, скаржник не виконала вимоги, зазначені в ухвалі Житомирського апеляційного суду від 29 листопада 2022 року, відповідно до норм ч. 4 ст. 356 ЦПК України.

Процесуальні кодекси, як і інші закони, розраховані на добросовісне їх використання, випадки недобросовісної поведінки сторін ними не передбачені. Разом з тим згідно із ч.1 ст.44 ЦПК учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

З огляду на викладене суддя апеляційної інстанції може вирішити питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК відсутні винятки з указаного порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Тобто, в разі, якщо скаржник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається скаржнику.

Оскільки вимоги ухвали апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху скаржником не виконані в повному обсязі, суд вважає, що може постановити ухвалу про повернення апеляційної скарги скаржнику.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 26 жовтня 2022 року - визнати неподаною та повернути скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня її постановлення.

Головуючий : Судді :