ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - доповідача Дорош А.І.

Суддів: Лобова О.А., Триголова В.М.

при секретарі: Коротун І.В.

переглянув у судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 липня 2021 року, постановлену суддею Семірядом І.В., повний текст ухвали складено - дата не вказана

за заявою представника ОСОБА_2 - адвоката Лой Федора Анатолійовича про скасування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

17 травня 2021 представник ОСОБА_2 - адвокат Лой Ф.А. звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування заяви про скасування заходів забезпечення позову зазначено, що на розгляді Дзержинського районного суду м. Харкова перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу квартири недійсним (справа №638/15614/19). До подання вказаної позовної заяви постановою Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року було забезпечено позов, заборонено відчуження квартири АДРЕСА_1 (справа №638/14734/19). На теперішній час у справі прийнято рішення, яким визнано договір купівлі - продажу недійсним, отже необхідність у забезпечені позову відпала. У зв`язку з чим, представник ОСОБА_2 - адвокат Лой Ф.А. просить скасувати заходи забезпечення позову.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 липня 2021 року (з урахуванням виправленої описки ухвалою суду від 30.07.2021 року) заява адвоката Лой Федора Анатолійовича, який дії в інтересах позивача ОСОБА_2 , про скасування заходів забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 вересня 2019 року у справі №638/14734/19 - задоволена.

Скасовано заборону відчуження на квартиру АДРЕСА_1 , яка вжита постановою Харківського апеляційного суду від 28.11.2019 у справі №638/14734/19.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що станом на день розгляду заяви рішення у справі прийнято, позов задоволено, визнано недійсним договір купівлі - продажу спірної квартири, рішення суду про визнання недійсним договору купівлі- продажу набрало законної сили 28.04.2021 року, хоча і було оскаржене відповідачем до Верховного Суду. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.05.2021 відкрито касаційне провадження у справі № 638/15614/19, витребувано з Дзержинського районного суду м. Харкова цивільну справу № 638/15614/19. У задоволенні клопотання про зупинення дії постанови Харківського апеляційного суду 28 квітня 2021 року відмовлено. (http://reestr.court.gov.ua/Review/97103760). Тобто, необхідність у забезпечені позову відпала, тому заходи забезпечення позову підлягають скасуванню. Окрім того, судом першої інстанції зазначено, що забезпечення позову було вжито за клопотанням позивача ОСОБА_2 та саме ОСОБА_2 є ініціатором скасування заходів забезпечення позову.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на незаконність, необґрунтованість та безпідставність прийнятого судового рішення, порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову, якою відмовити у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що в межах одного правового спору судом першої інстанції фактично було відкрито дві справи - справа №638/14734/19 щодо забезпечення позову та справа № №638/15614/19 щодо визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасування його державної реєстрації. Вважає, що вказані справи доцільно розглядати у нерозривній єдності, оскільки наслідки розгляду однієї з них мають ключове значення для іншої. Крім того, зазначає, що суд першої інстанції не міг скасувати заходи забезпечення , які не були накладені ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 вересня 2019 року, не мав права виходити за межі поданої заяви та вирішувати питання про скасування заходів забезпечення, вжитих постановою Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року. Вважає, що суд першої інстанції безпідставно не врахував клопотання про відкладення розгляду справи та попри його існування вважав, що ОСОБА_1 не сповістив суд про причини неявки. Звертає увагу, що за своєю суттю заходи забезпечення позову спрямовані на створення умов для безперешкодного виконання остаточного рішення суду, однак у справі судове рішення оскаржено, воно не є остаточним, Верховний Суд відкрив касаційне провадження у справі, що означає про наявність підстав для касаційного оскарження та попередню оцінку касаційної скарги як обґрунтованої. Наразі оспорювана квартира є зареєстрованим місцем проживання його сина малолітнього ОСОБА_4 , тому вважає, що будь які реєстраційні дії з вказаною квартирою спричинять порушення прав малолітньої дитини.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 14.09.2021 року у даній справі відкрито апеляційне провадження (а.с. 64).

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 11.10.2021 року дана справа призначена до апеляційного розгляду на 10.02.2022 року о 10-00 год. (а.с. 71).

Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської області), відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням неможливості судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд.

З 01.08.2022 року дана цивільна справа перебуває у провадженні Полтавського апеляційного суду (а.с. 94).

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 05.08.2022 року дана справа призначена до апеляційного розгляду на 28.11.2022 року о 9-40 год. (а.с. 95).

У судове засідання до апеляційного суду вдруге не з`явилися учасники справи, вони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи шляхом направлення 07,08 грудня 2022 року судових повісток про виклик до суду у цивільній справі на офіційні електронні адреси у порядку ч. 6 ст. 128 ЦПК України (а.с. 102-106). Згідно ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Клопотанням про відкладення не надходили. При цьому, колегія суддів враховує, що електронний варіант ухвали Полтавського апеляційного суду від 05.08.2022 року розміщено в мережі Інтернет за адресою: https://reyestr.court.gov.ua/ та відповідно оприлюднено.

Колегія суддів також звертає увагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й усіх осіб, які беруть участь у справі. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (див. mutatis mutandis рішення у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) від 07.07.89, N 11681/85)).

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див. mutatis mutandis, рішення у справах "Олександр Шевченко проти України" (Case of Aleksandr Shevchenko v. Ukraine) від 26.04.2007, N 8371/02 та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) від 14.10.2003, заява N 50966/99)).

Таким чином, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів для прискорення процедури розгляду. Відповідач ОСОБА_1 , подавши апеляційну скаргу, з метою добросовісного користування процесуальними правами учасника судового процесу згідно з вимогами ст. 44 ЦПК України повинен виявляти інтерес до відомого йому провадження, зокрема, щодо руху поданої ним апеляційної скарги та результату розгляду її судом.

Отже, колегія суддів бере до уваги, що ОСОБА_1 був ініціатором апеляційного провадження, а тому, звернувшись з апеляційною скаргою у справі, він є безпосередньо зацікавленим вчиняти дії з метою одержання інформації про хід та стан справи.

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що постановою Харківського апеляційного суду від 28 квітня 2021 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу квартири недійсним задоволено. Визнано недійсним договір купівлі - продажу квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , посвідчений 13.05.2019 року приватним нотаріусом Остапенко Є.М. (справа №638/15614/19) (а.с. 12).

Постановою Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року заборонено відчуження квартири АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Із зазначеної постанови Харківського апеляційного суду судом першої інстанції встановлено, що заяву про забезпечення позову було подано ОСОБА_2 до пред`явлення позову.

Водночас, судом першої інстанції встановлено, що на час розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову рішення у справі прийнято, позов задоволено, визнано недійсним договір купівлі - продажу спірної квартири, рішення суду про визнання недійсним договору купівлі - продажу набрало законної сили 28 квітня 2021 року, хоча і було оскаржене відповідачем до Верховного Суду.

При цьому, з відкритих даних Єдиного державного реєстру судових рішень судом першої інстанції встановлено, що ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.05.2021 року відкрито касаційне провадження у справі № 638/15614/19, витребувано з Дзержинського районного суду м. Харкова цивільну справу № 638/15614/19. У задоволенні клопотання про зупинення дії постанови Харківського апеляційного суду 28 квітня 2021 року відмовлено. (http://reestr.court.gov.ua/Review/ 97103760).

За таких обставин, суд першої інстанції визнав, що необхідність у забезпечені позову відпала, тому заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

Окрім того, суд першої інстанції зазначив, що забезпечення позову було вжито за клопотанням позивача ОСОБА_2 та саме позивач ОСОБА_2 є ініціатором скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційний суд у складі колегії суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України (в ред. на день подачі заяви) суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно матеріалів справи, 20 вересня 2019 року представник ОСОБА_2 - адвокат Лой Ф.А. звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову (а.с. 2-7 справи №638/14734/19).

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 27 вересня 2019 року у складі судді Грищенко І. О. заяву про забезпечення позову до пред`явлення позову залишено без задоволення (а.с. 32-34 справи №638/14734/19).

Постановою Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката Лой Ф.А. задоволено частково. Ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 вересня 2019 року скасовано, прийнято нову постанову про часткове задоволення заяви. Заборонено відчуження квартири АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 . У задоволенні решти заяви відмовлено (а.с. 84-86 справи №638/14734/19).

Постановою Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Постанову Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року залишено без змін (а.с. 133-136 справи №638/14734/19).

Звертаючись до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, представник ОСОБА_2 - адвокат Лой Ф.А. зазначав, що на розгляді Дзержинського районного суду м. Харкова перебувала справа №638/15614/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу квартири недійсним.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 грудня 2020 року позов залишено без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду 28 квітня 2021 року рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 грудня 2020 року скасовано, позов задоволено. Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , посвідчений 13 травня 2019 року приватним нотаріусом Остапенко Є. М.

При цьому, представник ОСОБА_2 - адвокат Лой Ф.А. зазначав, що судове рішення у справі № 638/15614/19 (постанова Харківського апеляційного суду 28 квітня 2021 року про задоволення позовних вимог) набрало законної сили, тому підстави для подальшого застосування зазначеного вище заходу забезпечення позову відпали.

Згідно ч.1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

З врахуванням викладених обставин, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову, оскільки заходи забезпечення позову були зжиті за результатами розгляду відповідної заяви представника ОСОБА_2 адвоката Лой Ф.А. (справа №638/14734/19) до пред`явлення позову (справа (№638/15614/19) і за його вмотивованим клопотанням ці заходи можуть бути скасовані.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції фактично відкрито дві справи, які доцільно розглядати у нерозривній єдності, то такі доводи не заслуговують на увагу, оскільки заява про забезпечення позову була подана до суду представником ОСОБА_2 - адвокатом Лой Ф.А. до пред`явлення позову про визнання договору купівлі - продажу спірної квартири недійсним, тому реєстрація, автоматизований розподіл такої заяви з присвоєнням єдиного унікального номеру справи (№ 638/14734/19) проведена судом першої інстанції з дотримання вимог Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України та Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Згідно відкритих даних Єдиного державного реєстру судових рішень, 08 жовтня 2019 року представник ОСОБА_2 - адвокат Лой Ф.А. звернувся з позовною заявою до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Харківської області Остапенко Євген Михайлович про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасування його державної реєстрації.

Вказана позовна заява була зареєстрована судом першої інстанції, судом здійснено її автоматизований розподіл між суддями та присвоєно єдиний унікальний номер №638/15614/19.

При цьому, колегія суддів враховує, що відповідно чинного цивільного процесуального законодавства України розгляд заяви про забезпечення позову або про його скасування не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд не міг скасувати заходи забезпечення , які не були накладені ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 вересня 2019 року, не мав права виходити за межі поданої заяви та вирішувати питання про скасування заходів забезпечення, вжитих постановою Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року, то такі доводи є необґрунтованими, оскільки у заяві про скасування заходів забезпечення позову представником ОСОБА_5 адвокатом Лой Ф.А. ставилось питання про скасування заходів, вжитих саме постановою Харківського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року, а допущена в ухвалі Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 липня 2021 року описка була виправлена відповідною ухвалою цього суду від 30 липня 2021 року.

Доводи апеляційної скарги про те, що скасування заходів забезпечення позову та можливе проведення у подальшому реєстраційних дій з спірною квартирою спричинить порушення прав малолітньої дитини, то такі доводи є безпідставними, оскільки заходи забезпечення позову були вжиті за результатами розгляду заяви представника ОСОБА_5 адвоката Лой Ф.А. і саме за його заявою такі заходи скасовані. Матеріали справи не містять інформації про зустрічне забезпечення позову або про звернення до суду ОСОБА_1 із позовними вимогами до ОСОБА_2 , предметом яких є спірна квартира, та з відповідною заявою про забезпечення такого позову.

Водночас, колегія суддів враховує, що ухвалою Верховного Суду від 20 травня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі №638/15614/19. Витребувано з Дзержинського районного суду м. Харкова цивільну справу № 638/15614/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Харківської області Остапенко Євген Михайлович, про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасування його державної реєстрації. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення дії постанови Харківського апеляційного суду 28 квітня 2021 року відмовлено.

Таким чином, доводи та вимоги апеляційної скарги, в межах яких суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про неправильне застосування норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Оскаржуване судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

З огляду на викладене та керуючись ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, так як рішення суду першої інстанції ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З підстав вищевказаного, апеляційний суд у складі колегії суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу - без задоволення, а рішення суду - без змін, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 367 ч.1, 2, 368 ч. 1, 374 ч.1 п.1, 375 ч.1, 381-384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суду складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 липня 2021 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 19 грудня 2022 року.

СУДДІ: А. І. Дорош О. А. Лобов В. М. Триголов