Справа № 686/4767/22
Провадження № 2/686/3182/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2022 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області в складі:

головуючого-судді Мазурок О.В.

при секретарі Колісник Л.В.

за участі: позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хмельницькому, за правилами спрощеного позовного провадження, справу за позовом ОСОБА_1 до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Просить стягнути з Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області матеріальну шкоду в розмірі 400 гривень та в якості відшкодування моральної шкоди 20000 гривень. На обґрунтування свого позову вказала, що вона є інвалідом ІІІ групи, потребує регулярного стаціонарного лікування у зв`язку з численними захворюваннями. Стикнулась з грубим порушенням її прав, приниженням її честі та гідності, що призвело до загострення її численних хвороб та змусило її звертатись за захистом і відновленням гарантованих Конституцією України прав, до суду. Порушення її прав та, як наслідок, завдання їй значної матеріальної та моральної шкоди сталося з вини відповідача за наступних підстав: 12 серпня 2021 року рішенням Ярмолинецького районного суду Хмельницької області (справа №689/660/21) позов ОСОБА_1 до відділення поліції №3 (смт. Ярмолинці) Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ст. лейтенантом поліції Вересюком В.В. про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. за адміністративне правопорушення, передбачене ст.183 КУпАП, визнано протиправною та скасовано.

Під час розгляду справи судом встановлено, що постановою про адміністративне правопорушення ЕГА №218736 від 01 квітня 2021 року

ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.. 183 КУпАП за те, що 01 квітня 2021 року о 23 год. 10 хв. здійснила неправдивий виклик працівників поліції, а саме зателефонувала на лінію «102» та повідомила про подію, якої насправді не було, чим порушила нормальний режим роботи та діяльність роботи поліції .

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У зв`язку з розглядом справ у Ярмолинецькому районному суді Хмельницької області, на судові засідання до якого вона вимушена була неодноразово приїжджати, нею було понесені матеріальні витрати пов`язані з проїздом з місця постійного проживання до суду та у зворотному напрямку. За час розгляду справи нею витрачено 400,00 гривень (проїзні квитки та довідка про їх вартість додається), які вона вважає обґрунтованим та справедливим відшкодуванням їй збоку відповідача завданої їй в якості матеріальної шкоди.

Відповідно до ст.1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади АРК або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, АРК або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. незаконного рішення.

Їй було завдано моральну шкоду внаслідок протиправних дій щодо неї з боку відповідача , яка полягає у перенесених нею душевних стражданнях через приниження і тривогу, внаслідок чого вона зазнала глибокого відчуття несправедливості та певного розчарування у інститутах державної влади.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив. Направив до суду відзив, в якому вказав, що Хмельницьке РУП ГУНП в Хмельницькій області позовні вимоги ОСОБА_1 не визнає та вважає їх безпідставними та необґрунтованими. В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Прямий зв`язок між зверненнями у зв`язку з хворобами ОСОБА_1 до медичного закладу та отриманими моральними збитками внаслідок дій працівників поліції відсутній. Згідно довідки-характеристики, виданої Ярмолинецькою селищною радою від 16.09.2022 встановлено, що ОСОБА_1 , характеризується за місцем проживання негативно, на неї постійно скаржаться жителі с. Косогірка, конфліктує з сусідами, майже щодня телефону на гарячі лінії із безпідставними претензіями до місцевої влади. Тим самим підтверджується той факт, що ОСОБА_1 веде антигромадський спосіб життя, оскільки не рахується з діючим законодавством, трактуючи його на свій розсуд, знаходячись поза думкою суспільства в якому проживає, а тому не дбає про свою честь та гідність. До того, ж сам факт скасування постанови про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 щодо притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.. 183 КУпАП не є доказом заподіяння їй моральної шкоди та підставою для її стягнення.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява не підлягає задоволенню з наступних підстав: судом об`єктивно встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок протиправних дій відповідача.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 1 статті 1173 ЦК України визначено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Статтею 56 Конституції України, передбачено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Стаття 23 ЦК України передбачає, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди передбачено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправні діяння її заподіювача; наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. При цьому суд з`ясовує факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань, втрати немайнового характеру.

За змістом приписів ст.ст. 1173, 1174 ЦК України обов`язок відшкодувати завдану шкоду потерпілому покладається не на орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування чи посадових осіб цих органів, незаконним рішенням, дією чи бездіяльністю яких завдано шкоду, а на державу.

З наведеного слідує, що відповідачем за позовом про відшкодування шкоди, може бути лише держава, яка бере участь у справі як сторона у цивільному процесі через відповідний її орган, наділений повноваженнями саме у спірних правовідносинах, зокрема і представляти державу в суді.

Статтями 167, 170 ЦК України визначено, що Держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Згідно ч.2 ст. 30 ЦПК України - позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Державу представляють відповідні органи державної влади в межах їх компетенції через свого представника (частина четверта статті 38 ЦПК України у вказаній редакції).

У цивільному судочинстві держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями саме у спірних правовідносинах, зокрема і представляти державу в суді (пункт 6.22 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі №5023/10655/11 від 20 листопада 2018 року).

У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

При зверненні з позовом ОСОБА_1 вказала відповідачем Хмельницьке РУП ГУНП в Хмельницькій області, а не державу, клопотань про заміну відповідача чи залучення співвідповідачів позивач не заявляла. За таких обставин в задоволенні позову слід відмовити, в зв`язку пр`явленням позову до неналежного відповідача.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 15, 23, 167, 170, 1166, 1173 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди ,ст.ст. 4, 12, 30, 51, 81, 258, 354 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 30 денний строк з дня складення повного тексту судового рішення апеляційної скарги .

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в с. Косогірка Ярмолинецького району Хмельницької області;

Відповідач: Хмельницьке РУП ГУНП в Хмельницькій області,

м. Хмельницький вул. Пушкіна, 15.

Повний текст рішення складено 07.12.2022 року.

Суддя: