Справа № 136/1589/21
УХВАЛА

іменем України

08 листопада 2022 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Шпортун С.В.,

за участю секретаря судових засідань Белінської С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Липовець за правилами загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Турбівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться вищевказана цивільна справа.

08.11.2022 в судове засідання сторони та їх представники, будучи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи не з`явились, в підтвердження чого є розписка позивача та рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень усім іншим учасникам цивільної справи.

З огляду на викладене суд не вбачає правових підстав визначених ст.223 ЦПК України для відкладення розгляду даної справи.

Суд, вирішуючи питання про можливість ухвалення судового рішення за наслідками проведеного даного судового засідання, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи встановив, що ухвалою суду від 12.10.2021 розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

28.12.2022 представником позивача була подана заява про проведення підготовчого судового засідання за їх із позивачем відсутності.

28.12.2021 ухвалою суду було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті, оскільки правові підстави для ухвалення рішення за наслідками проведеного підготовчого судового засідання були у суду відсутні.

Ухвалою суду від 15.04.2022 визнано явку позивача ОСОБА_1 , в судове засідання - обов`язковою.

У судові засідання, що були призначено судом на 16.06.2022, 29.08.2022, 08.11.2022 позивач та його представник не з`явились, заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не направили, про поважність причин своєї неявки суд не повідомили.

В ідповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України законодавцем визначено наслідки неявки в судове засідання та випадки за наявності яких суд відкладає розгляд справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведений правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 20.09.2020 року в справі N 658/1141/18.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі "Осман проти Сполученого королівства" та від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що достатні правові підстави для залишення даної позовної заяви без розгляду, відповідно до вимог, передбачених п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 260,261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Турбівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визнання права власності на спадкове майно залишити без розгляду. .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15-ти днів з дня її проголошення до Вінницького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15-ти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Світлана ШПОРТУН