Справа № 355/22/21
Провадження № 2/355/121/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2022 року

Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Червонописького В.С.,

секретаря судового засідання Котенко Л.О.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із спадкового майна та визначення порядку користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ :

І. Стислий виклад позиції позивача та відповідача

11.01.2021 за вх.№63 позивач ОСОБА_1 звернулася із позовною заявою до ОСОБА_2 (далі відповідач) про виділ частки із спадкового майна та визначення порядку користування земельною ділянкою.

В обґрунтування своїх вимог зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 .. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яку прийняли позивач та відповідач, що доводиться матір`ю спадкодавця. 13.12.2017 приватним нотаріусом Присяжнюком О.М. видано позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частку у спадщині, що складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами , що знаходиться за адресою, АДРЕСА_1 .

Оскільки сторони не можуть дійти згоди щодо користування спірним будинком позивач просить виділити їй в натурі належну їй 1/2 частку спадкового будинку з господарськими будівлями та визначити порядок користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 , та виділити в користування позивачу 1/2 частки земельної ділянки зі сторони частини спадкового будинку, стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

Відповідач відзиву на позовну заяву до суду не подала. В підготовчому судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 позов визнала повністю, однак у зв`язку з повним та об`єктивним розглядом справи судом 05.10.2021 витребувано копію спадкової справи №60856219 заведеної після смерті ОСОБА_3 .

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи

05.10.2021 представником позивача надіслано клопотання про витребування в приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу м. Києва копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4 (а.с.64).

06.05.2021 за вх.№ 2951, 18.01.2022 за вх.№ 374, на адресу суду надійшла заява представника позивача адвоката Дегтяренка В.Г. про розгляд справи за його відсутності (а.с.50, 113).

ІІІ. Інші процесуальні дії у справі

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 11.01.2021 справу для розгляду визначено судді Коваленку К.В..(а.с. 26)

Ухвалою судді від 02.03.2021 відкрито провадження по справі, призначено справу у загальному позовному провадженні до підготовчого судового розгляду та витребувано докази ( а.с.28).

16.11.2021 постановлено ухвалу про витребування копії спадкової справи до майна ОСОБА_3 ( а.с.65)

Відповідно до Розпорядження керівника апарату суду від 09.07.2021 за № 754 проведено повторний автоматизований розподіл судової справи. Справу до розгляду визначено судді Червонопиському В.С. ( а.с. 51);

Ухвалою від 13.08.2021 справу прийнято до розгляду;

21.12.2021 від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Присяжнюк О.М. копія спадкової справи (а.с.70-111);

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІV. Фактичні обставини встановлені Судом та застосовані норми права до спірних правовідносин.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 06.07.2017, актовий запис №15 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 39 роки.

Судом встановлено, що згідно витягу про реєстрацію в спадковому реєстру №66766808 від 07.10.2021 внесено реєстрацію спадкової справи за номером 60856219, номер у нотаріуса 4/2017 (а.с. 63).

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.12.2017 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.12.2017, індексний номер витягу №107373874 житловий будинок з господарськими будівлями в АДРЕСА_1 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належить право на спадщину на 1/2 частки у спадщині, що зокрема складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до виписки з погосподарської книги від 04.12.2018 вказано, що право власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знахордиться за адресою АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_1 1/2 та ОСОБА_2 1/2 (а.с.17).

Довідкою від 04.12.2018 № 629 виданою Сезенківською сільською радою вказано, що земельна ділянка площею, 058 га знаходиться в АДРЕСА_1 (а.с. 18

Відповідно до копії технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_2 виданого на ім`я ОСОБА_3 визначено схематичний план земельної ділянки, план будинку, експлікацію приміщень до плану одноквартирного (садибного) житлового будинку

Відповідно до частини 1 статті 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд (частина 1 статті 319 ЦК України).

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4 ст.355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Зі змісту ст.357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Відповідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.

Згідно роз`яснень, наданих у п. 6, п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок» від 04.10.1991 року №7 з наступними змінами, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст. 115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності. Порядок користування жилим будинком може бути встановлено також і між учасниками спільної сумісної власності. При неможливості виділу частки будинку в натурі або встановлення порядку користування ним, власнику, що виділяється, за його згодою присуджується грошова компенсація. Розмір грошової компенсації визначається за угодою сторін, а при відсутності такої угоди - судом по дійсній вартості будинку на час розгляду справи. Під дійсною вартістю будинку розуміється грошова сума, за яку він може бути проданий в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза. В окремих випадках суд може, враховуючи конкретні обставини справи, і при відсутності згоди власника, що виділяється, зобов`язати решту учасників спільної власності сплатити йому грошову компенсацію за належну частку з обов`язковим наведенням відповідних мотивів. Зокрема, це може мати місце, якщо частка у спільній власності на будинок є незначною й не може бути виділена в натурі чи за особливими обставинами сумісне користування ним неможливе, а власник в будинку не проживає і забезпечений іншою жилою площею. В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до ст. 119 ЦК ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. У тих випадках, коли для поділу необхідне переобладнання та перепланування будинку, він проводиться при наявності дозволу на це виконкому місцевої Ради (ст.152 ЖК). Якщо сторона оспорює рішення виконкому щодо дозволу на переобладнання та перепланування і воно є необґрунтованим, суд може не погодитись з ним, мотивуючи це в рішенні. При поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Виходячи з аналізу вищезазначених норм, слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) житлового будинку що перебуває у спільній частковій власності є можливим, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартирі, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Сторони володіють по 1/2 частці домоволодіння кожна.

Вирішуючи питання щодо визначення порядку користування земельною ділянкою слід зазначити наступне.

Згідно ч. 1 ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача ).

Під час підготовчого судового засідання вирішено питання щодо визначення порядку користування земельною ділянкою, де позивачу слід виділити в користування 1/2 частку земельної ділянки зі сторони частини спадкового будинку, що виділяється позивачу в натурі як 1/2 частка, площею 0, 29 га, а відповідачу інша частина.

V. Розподіл судових витрат

Згідно із статтею 133 ЦПК судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу та пов`язані із залученням, експертів та проведенням експертизи.

Відповідно до статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З урахуванням задоволення позову, на підставі ст. 141 ЦПК України, судовий збір у розмірі 2952,80 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 206, 259, 263-265, 268, 273, 274-279 ЦПК України, суд, -

У х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із спадкового майна та визначення порядку користування земельною ділянкою, задовольнити.

Виділити ОСОБА_1 в натурі належну їй 1/2 частку спадкового будинку загальною площею 64,4 кв.м, житловою площею 41,2 кв.м, з господарськими будівлями, ринковою вартістю 211123 (двісті одинадцять тисяч сто двадцять три) гривні, розташованого в АДРЕСА_1 , а саме: приміщення №1-4 (житлова кімната) площею 14,30 кв.м, приміщення 1-5 ( житлова кімната ) площею 9,70 кв.м.

Із господарських будівель виділити ОСОБА_1 в натурі: літню кухню із верандою (Г,г1), скважину (К), 1/2 частину огорожі. Всього на загальну суму 105 561 ( сто п`ять тисяч п`ятсот шістдесят одну гривню) грн. 50 коп. та визнати за ОСОБА_1 право власності на виділену в натурі 1/2 частку спадкового будинку.

Відповідачу ОСОБА_2 виділити у натурі: приміщення №1-1 (веренда) із входом площею 7,70 кв. м., приміщення 1-2 (коридор) площею 7,00 кв.м., приміщення 1-3 ( житлова кімната) площею 17,20 кв. м. та приміщення № 1-6 (кухня) площею 8, 50 кв.м. З господарських будівель відповідачу ОСОБА_2 слід виділити в натурі господарчий блок ( гараж, сарай) ( В), колодязь (К1), навіс (Б), вбиральню та 1/2 частину огорожі.

Визначити порядок користування земельною ділянкою, площею 0,58 га, на якій розташований спадковий будинок за адресою: АДРЕСА_1 та виділити ОСОБА_1 в користування 1/2 частку земельної ділянки зі сторони частини спадкового будинку, що виділяється позивачу в натурі як 1/2 частка, площею 0, 29 га.

Відповідачу ОСОБА_2 виділити в користування 1/2 частку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 зі сторони частини спадкового будинку, що виділяється їй в натурі як 1/2 частка, площею 0, 29 га.

Стягнути з ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_3 витрати пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 2952 (дві тисячі дев`ятсот п`ятдесят дві гривень), 80 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя В.Червонописький