ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/905/21
Провадження № 2/210/95/22
У Х В А Л А

іменем України

"20" грудня 2022 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого-судді: Чайкіної О.В.,

за участі секретаря судового засідання: Тихоненко К.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Кредобанк», третя особа Національний банк України про захист прав споживачів, зобов`язання провести перерахунок заборгованості за кредитним договором з урахуванням первинної процентної ставки, скасування штрафу та пені за прострочення сплати заборгованості за кредитом,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіної О.В. перебуває вищевказана справа.

Справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судовому засіданні, призначеному на 20 грудня 2022 року сторони присутні не були, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Від позивача ОСОБА_1 в черговий раз до суду надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Від представника відповідача АТ «Кредобанк» - С.В.Павленко до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та надавши їм належну оцінку, суд дійшов до наступного висновку.

З матеріалів справи встановлено, що 17 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до АТ «Кредобанк», третя особа Національний банк України про захист прав споживачів, зобов`язання провести перерахунок заборгованості за кредитним договором з урахуванням первинної процентної ставки, скасування штрафу та пені за прострочення сплати заборгованості за кредитом (а.с.1-3).

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ від 17.02.021 року визначено головуючого - суддю Чайкіну О.В. (а.с.20).

Ухвалою судді від 22 лютого 2021 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків (а.с. 21-22).

Ухвалою судді від 12 квітня 2021 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін на 17 травня 2021року (а.с. 33).

В судовому засіданні, яке призначене на 17 травня 2021 року сторони присутні не були, про час та місце розгляду справи повідомлені. Від позивача надійшла заява про відкладення судового засідання, у зв`язку з відрядженням. Проте жодних належних та допустимих доказів на підтвердження зазначеного в заяві позивачем не надано суду (а.с. 35).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 09:30 год. 15.06.2021 року, викликано сторін (а.с.37,38,39,40,41).

Так в судове засідання, яке було призначено на 15 червня 2021 року сторони не з`явились, про день та час розгляду справи були повідомлені за допомогою судових викликів, та смс повідомлень. Від сторони позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою, та виконанням рекомендацій «Про продовження запровадження карантинних заходів а також враховуючи Постанову КМУ про оголошення продовження карантину до 30.06.2021 року. Проте позивачем не долучено до заяви про відкладення розгляду справи жодних підтверджень щодо стану здоров`я.

Від третьої особи відомостей не надходило. Від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції (а.с.42,45).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 11-00 год. 02.08.2021 року, викликано сторін (а.с.48,49,53,54).

Так в судове засідання, яке було призначено на 02 серпня 2021 року позивач, представник відповідача, третя особа не з`явились, про день та час розгляду справи були повідомлені за допомогою судових викликів, та смс повідомлень. Від сторони позивача, адвоката Ярошевської С.В. під час судового засідання надійшло клопотання про відкладення розгляду справи за для ознайомлення з матеріалами справи. Від представника відповідача також надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.59,61,64).

Представник позивача після відкладення судового засідання з матеріалами справи не ознайомлювався, незважаючи на те, що суд задовольнив клопотання.

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 10-30 год. 13.09.2021 року, викликано сторін (а.с.64,65).

В чергове судове засідання, призначене на 13 вересня 2021 року позивач, представник позивача не з`явились, про день та час розгляду справи були повідомлені за допомогою судових викликів, та смс повідомлень. Від сторони позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою, та виконанням рекомендацій «Про продовження запровадження карантинних заходів а також враховуючи Постанову КМУ про оголошення продовження карантину до 30.06.2021 року. Проте позивачем не долучено до заяви про відкладення розгляду справи жодних підтверджень щодо стану здоров`я.

Від третьої особи відомостей не надходило. (а.с.86,87,91).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 11-00 год. 20.10.2021 року, викликано сторін (а.с.91,92).

В чергове судове засідання, призначене на 20 жовтня 2021 року сторони присутні не були, про час та місце розгляду справи повідомлені. Від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку з хворобою та виконання рекомендацій «Про продовження запровадження карантинних заходів у Дзержинському районному суді міста Кривого Рогу Дніпропетровської області», викладених на офіційному сайті «Судова влада України», враховуючи Постанову Кабінету Міністрів України про оголошення продовження карантину, з метою попередження розповсюдження інфекційних захворювань.

Від представника відповідача Павленко С.В. надійшло клопотання про долучення доказів поштового відправлення письмових пояснень учасникам справи та клопотання про розгляд справи без участі представника АТ «Кредобанк», у разі відсутності належно повідомленого Позивача не заперечує проти ухвалення рішення суду.

Від представника третьої особи Національного банку України відомостей не надходило. (а.с.93,95,105).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 11-30 год. 25.11.2021 року, викликано сторін (а.с.105,106107,108).

25 листопада 2021 року у зв`язку з перебуванням судді Чайкіної О.В. на лікарняному, розгляд справи відкладено на 11-30 год., 20.12.2021 року (а.с.109).

В чергове судове засідання, призначене на 20 грудня 2021 року сторони присутні не були, про час та місце розгляду справи повідомлені. Від сторони відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за наявними матеріалами справи. Від сторони позивача 20 грудня 2021 року Новою поштою надійшло клопотання про проведення мирного врегулювання спору, проте в судове засідання позивач так і не з`явилась, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило (а.с.110,112,113).

Ухвалою суду від 20 грудня 2021 року клопотання позивача ОСОБА_1 про проведення мирного врегулювання спору - залишено без розгляду у зв"язку з відсутністю письмової згоди Відповідача Акціонерного товариства «Кредобанк» на врегулювання спору за участю судді (а.с.116-117).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 11-00 год. 09.02.2022 року, викликано сторін (а.с.116-117,118,120,121,122).

В черговому судовому засіданні, яке призначене на 09 лютого 2022 року позивач присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлена. Від сторони відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за наявними матеріалами справи. В судовому засіданні представником позивача адвокатом Ярошевською С.В. заявлено клопотання про відкладення слухання справи для виклику в судове засідання позивача а також у зв`язку з розглядом справи за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , яке розглядається іншим складом суду (а.с.123,128).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 15.03.2022 року, викликано сторін.

В чергове судове засідання, призначене на 15 березня 2022 року сторони присутні не були, про час та місце розгляду справи повідомлені (а.с.129).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 10-00 год. 13.04.2022 року, викликано сторін (а.с.129,130,131,132,133).

В черговому судовому засіданні, призначеному на 13 квітня 2022 року сторона позивача присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Від позивача надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку з введенням військовим станом по всій території України (а.с.138).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 19.05.2022 року, викликано сторін (а.с.141).

В черговому судовому засіданні, призначеному на 19 травня 2022 року сторона позивача присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від позивача надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку з введенням військовим станом по всій території України. Від сторони відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за наявними матеріалами справи. (а.с.142,143).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 11-30год. 22.06.2022 року, викликано сторін (а.с.145,146147,148).

В черговому судовому засіданні, призначеному на 22 червня 2022 року сторона позивача присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від позивача надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку з хворобою. Проте позивачем не долучено до заяви про відкладення розгляду справи жодних підтверджень щодо стану здоров`я станом на дату розгляду справи. Копія довідки долученої до заяви позивачем датована 07.05.2022 року, період знаходження на лікарняному з 30.04.2022 по 27.05.2022р. Від сторони відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за наявними матеріалами справи. (а.с.149,150,152).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 11-30год. 01.08.2022 року, викликано сторін (а.с.155,156,157,158,159).

В черговому судовому засіданні, призначеному на 01 серпня 2022 року сторона позивача присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника позивача адвоката Ярошевської С.В. надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку з призначенням на 08.08.2022р. іншої справи за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , яке розглядається іншим складом суду. Проте представником позивача жодних належних та допустимих доказів на підтвердження зазначеного в заяві про відкладення розгляду справи суду не надано.

Від сторони відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за наявними матеріалами справи. (а.с.160,163).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 10-00 год. 06.09.2022 року, викликано сторін (а.с.164,165166,167,168,169).

В черговому судовому засіданні, призначеному на 06 вересня 2022 року сторона позивача присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від позивача надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку з відсутністю позивача в місті та у зв`язку з воєнним станом. Від сторони відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за наявними матеріалами справи. (а.с.170,172).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 09-00 год. 11.10.2022 року, викликано сторін (а.с.173,174,175).

В черговому судовому засіданні, призначеному на 11 жовтня 2022 року сторона позивача присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від позивача надійшла заява через електронний суд про відкладення слухання справи у зв`язку з воєнним станом та оповіщенням тривог ракетного удару. Від сторони відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за наявними матеріалами справи. (а.с.176,179).

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 10-00 год. 15.11.2022 року, викликано сторін (а.с.180,181,182,183).

В черговому судовому засіданні, призначеному на 15 листопада 2022 року сторона позивача присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від позивача надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку з хворобою. Від сторони відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за наявними матеріалами справи.

З метою не порушення прав сторони позивача, судовий розгляд відкладено на 10-15 год. 20.12.2022 року, викликано сторін (а.с.189-190,191-198).

В черговому судовому засіданні, призначеному на 20 грудня 2022 року позивач ОСОБА_1 , адвокат Ярошевська С.В. присутніми не були, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про що є підтвердження в матеріалах справи. Від позивача надійшла чергова заява про відкладення слухання справи у зв`язку з хворобою. На підтвердження зазначеного позивачем надано копію довідки лікаря із позначкою: «знаходилась на стаціонарному лікуванні». Причини неявки представника позивача адвоката Ярошевської С.В. суду невідомі та не надані суду стороною позивача.

Від сторони відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за наявними матеріалами справи.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Позивачка звернулась до суду із позовною заявою про захист прав споживачів, зобов`язання провести перерахунок заборгованості за кредитним договором з урахуванням первинної процентної ставки, скасування штрафу та пені за прострочення сплати заборгованості за кредитом.

З досліджених судом матеріалів цивільної справи вбачається, що позивачкою та представником позивача - адвокатом Ярошевською С.В. неодноразово подавались клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим, за період з 17 лютого 2021 року по 20 грудня 2022 року ще не було проведено жодного судового засідання.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Ч.1 ст.44 цього кодексу встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Зважаючи на викладене, чергову неявку позивача, представника позивача адвоката Ярошевської С.В. в судове засідання суд визнає зловживанням процесуальними правами та затягуванням строків розгляду справи. Приймаючи дане рішення, суд виходить з того, що позивачкою до клопотань про відкладення розгляду справи не долучено доказів неявки в судові засідання з поважних причин.

Що стосується обґрунтування відкладення розгляду справи у зв`язку з карантинними обмеженнями в Україні, суд ставиться критично, зважаючи на те, що позивачка особисто надсилала клопотання та заяви поштовою кореспонденцією, крім того, у позивача є адвокат, яка уповноважена захищати права позивача в судовому засіданні, однак адвокатом Ярошевською С.В. також були неодноразово відкладені судові засідання за для виклику в судове засідання позивача. При цьому, суд враховує обмеження в державі, пов"язані з COVID-19, однак це не позбавляє сторін виконувати свої процесуальні обов"язки та повідомляти суд про причини неявки.

При цьому, суд бере до уваги, що у вказаних умовах суд, з метою забезпечення доступу до правосуддя, у тому числі й позивачки, здійснює судочинство, а позивачка своїх обов"язків не виконує.

Відтак, неявку позивачки в судові засідання починаючи з дня подання позовної заяви до суду і по 20 грудня 2022 року суд визнає повторною, двічі підряд, у зв`язку з цим, безпідставною, оскільки стороною не надано підтверджень щодо об`єктивності підстав неявки в судові засідання. Крім того, в разі неможливості бути присутньою особисто в судовому засіданні позивач мала право заявити клопотання про проведення розгляду справи в режимі відеоконференції, що останньою зроблено не було як і не було зроблено її адвокатом.

За змістом ст. 210 ЦПК України, суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Суд, з урахуванням фактичних обставин, вважає за неможливе розгляд справи без участі позивачки, оскільки відсутність пояснень сторони перешкоджає суду ухвалити рішення у відповідності з вимогами ст.263 ЦПК України, а неявку позивачки суд розцінює як не бажання бути учасником судового процесу.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик . Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Судова повістка надсилається разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Статтею 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки . Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до частин першої, третьої статті 131 ЦПК Україна учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке

в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Клопотання позивача та її представника адвоката Ярошевської С.В. про те, що розгляд справи неможливо проводити у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), не заслуговують на увагу суду, оскільки позивач та її представник не були позбавлені можливості порушити перед судом клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з дотриманням положень статті 212 ЦПК України як це було зроблено стороною відповідача.

Так, у разі неможливості особи з`явитися в судове засідання особисто нею може бути подане клопотання про надання їй можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 212 ЦПК України учасники, справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи..

Згідно з ч.4 ст. 212 ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Наказом Державної судової адміністрації України від 08.04.2020 № 169 затверджений Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду (далі Порядок № 169).

У п. 2 розділу ІІ Порядку № 169 зазначено, що системою відеоконференц зв`язку є комплекс технічних засобів і програмного забезпечення «EаsyCon».

Крім цього, у розділах ІІ, ІІІ вказаного Порядку № 169 встановлено процедуру подання заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, форму та зміст такої заяви, визначено механізм призначення та проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку № 169 для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі на офіційному вебпорталі судової влади України за адресою www.court.gov.ua та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, наведеним в додатку 1 до цього Порядку.

Враховуючи, що право на участь в розгляді справи гарантоване Конвенцією, Конституцією України та ЦПК України, приймаючи до уваги впровадження обмежувальних заходів пов`язаних з введенням карантину на території України, а також відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 введенням на території України з 24.02.2022 воєнного стану, дія якого станом на час розгляду справи у суді не скасована, позивач, представник позивача, не маючи можливості бути особисто присутніми в судовому засіданні, мали право скористатися своїм правом та звернутись до суду з відповідним клопотанням про надання їм можливості брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів.

Вказаним правом ні позивач, ні представник позивача адвокат Ярошевська С.В. не скористались.

Крім того, станом на час розгляду справи, матеріали справи містять всі належні докази за для можливості розгляду справи та винесення законного та обґрунтованого рішення.

Дослідивши чергове клопотання позивача про відкладення розгляду справи, суд відмовляє у його задоволенні, оскільки жодних належних доказів унеможливлення явки її для розгляду справи, до клопотання нею не подано. Доказів щодо неможливості приймати участі в судовому засідання адвоката позивача також суду не надано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини під зловживанням правом, як матеріальним, так і процесуальним, необхідно розуміти таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності.

Вищевказані обставини свідчать про те, що представник позивача -адвокат Ярошевська С.В.. неодноразово не з`являвся в судові засідання, намагаючись затягнути розгляд справи з метою перешкоджання ухваленню судового рішення, використовуючи надані процесуальні права всупереч інтересам забезпечення справедливого та неупередженого правосуддя у розумний строк.

За своїм значенням принцип диспозитивності не є абсолютним, тому він не може служити виправданням безпідставного здійснення процесуальних прав, не пов`язаних з метою реального захисту своїх інтересів у встановленому законом порядку.

Вказані дії, спрямовані на зловживання процесуальними правами, хоч і виглядають як дії, спрямовані на повне та всебічне дослідження обставин справи або захист порушеного права, однак по суті були спрямовані на деструктивність судового розгляду.

Суд вважає, що вищевказані обставини та процесуальна поведінка особи, яка подала позов (представляє позивача), протягом розгляду справи в суді дозволили суду прийти до висновку про наявність правових підстав щодо розгляду справи без участі такої особи.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» № 28249/95 від 19.06.2001 року, в п.53 якого зазначено, що «…право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави ...», тобто уникнення зловживання суб`єктами такими правами.

З урахуванням наведеного, враховуючи чергову неявку позивача, представника позивача в судове засідання, а також те, що останні не скористались своїм правом про подання клопотання про надання можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених ч.5 ст.223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки неявка позивача, представника позивача у судове засідання, призначене на 15.11.2022 є повторною, а клопотання про розгляд справи за в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів, суду не надано.

Ухвалюючи вказане рішення, судом були також враховані рекомендації Верховного Суду, викладені у постанові від 14.07.2022 (справа № 260/4504/20), відповідно до яких за загальним правилом при вирішенні питання щодо можливості відкладення розгляду справи в період дії воєнного стану на підставі поданої учасниками судового процесу заяви суд залежно від інтенсивності бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться суд, або учасник справи (його представник), поведінки суб`єктів владних повноважень, що мають компетенцію в сфері повідомлень щодо ризиків перебування на певній території (об`єкті нерухомості) та ін., має дотримуватися балансу між безпекою суддів, працівників апарату, учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства. При цьому врахуванню підлягають попередня поведінка учасника справи, можливість розгляду справи за відсутності представників сторін, можливість прибути у судове засідання та скористатися правом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Також суд враховує, що Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 29 березня 2022 року постановлено заочне рішення по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (справа №201/9317/21, провадження №2/210/750/22), та з відповідача на користь позивача стягнуто заборгованість за кредитним договором №24590/2019 від 05 червня 2019 року, у розмірі згідно розрахунку заборгованості по Кредитному договору №2450/2019 від 05 червня 2019 року, - 932 622,66 гривні. Також стягнуто судові витрати 13 989,34 гривень.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 червня 2022 року (Справа № 201/9317/21; Провадження № 2-п/210/31/22) заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 березня 2022 року за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - задоволено. Заочне рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 березня 2022 року, винесене у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, скасовано. Розгляд справи проводиться в порядку загального позовного провадження.

Отже, ОСОБА_1 не позбавлена права висловити свої заперечення щодо нарахування відсотків та пені та в цілому заборгованісті за кредитним договором №24590/2019 від 05 червня 2019 року, під час розгляду справи за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк».

На підставі вищевикладеного, суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що неявка позивача, представника позивача перешкоджає вирішенню спору, останні не прибувають в судові засідання без поважних причин, зловживають процесуальними правами, у зв`язку з чим, позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст..ст. 43, 44, 201, 257, 259 260, ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Кредобанк», третя особа Національний банк України про захист прав споживачів, зобов`язання провести перерахунок заборгованості за кредитним договором з урахуванням первинної процентної ставки, скасування штрафу та пені за прострочення сплати заборгованості за кредитом - залишити без розгляду.

Роз"яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст ухвали скалдено 20 грудня 2022 року.

Суддя: О. В. Чайкіна