Справа № 308/1812/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

при секретарі Шовака А.О.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про заміну сторони провадження у справі, подане в межах цивільної справи № 308/1812/16-ц ОСОБА_1 до міського комунального проектного підприємства «Чоппроект» в особі голови Ліквідаційної комісії Гіжан І.С., голови Ліквідаційної комісії МКПП «Чоппроект» Гіжан Ігоря Степановича про скасування наказу «Про відсторонення від роботи», стягнення середнього заробітку за час відсторонення та моральної шкоди,

встановив:

27.09.2021 позивач ОСОБА_1 подав вищевказане клопотання, в якому просив вирішити питання заміни відповідача МКПП «Чоппроект» на Чопську міську раду Закарпатської області.

При цьому у клопотанні від 27.09.2021 просить розглянути справу за відсутності сторони позивача.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вищевказане клопотання було предметом розгляду суду першої інстанції, за наслідком чого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області постановлено ухвалу від 05.11.2022, якою відмовлено задоволенні клопотання позивача про заміну відповідача та закрито провадження у справ.

Дана ухвала була предметом апеляційного оскарження, за наслідком чого Закарпатським апеляційним судом постановлено постанову від 22.06.2022, якою скасувала ухвалу суду першої інстанції про закриття провадження у справі, зокрема й в частині відмови у заміні сторони у справі, зробивши нижчевказані висновки.

Предметом позову в даній справі є оскарження наказу про відсторонення від роботи та стягнення середнього заробітку за час відсторонення та моральної шкоди.

Рішенням Чопської міської ради №28 від 24.12.2015 припинено шляхом ліквідації Міське комунальне проектне підприємство «Чоппроект» та створено ліквідаційну комісію.

Наказом №4 від 11.01.2016 відсторонено юриста ОСОБА_1 з 11.01.2016 від роботи без збереження заробітної плати до моменту проходження інструктажу з охорони праці та проходження перевірки знань з питань охорони праці.

13.04.2016 проведено державну реєстрацію припинення юридичної особи - Міського комунального проектного підприємства «Чоппроект» (32942048), про що внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців за №1008172. Відомості про правонаступника припиненої юридичної особи відсутні.

Оскільки предметом позову є трудові правовідносини, а тому в даному випадку суд вирішує питання наявності особи, яка відповідає в цих правовідносинах.

Згідно із статтею 240-1 КЗпП України у разі, коли працівника звільнено без законної підстави або з порушенням встановленого порядку, але поновлення його на попередній роботі неможливе внаслідок ліквідації підприємства, установи, організації, орган, який розглядає трудовий спір, зобов`язує ліквідаційну комісію або власника (орган, уповноважений управляти майном ліквідованого підприємства, установи, організації, а у відповідних випадках - правонаступника), виплатити працівникові заробітну плату за весь час вимушеного прогулу.

Одночасно орган, який розглядає трудовий спір, визнає працівника таким, якого було звільнено за пунктом 1 статті 40 цього Кодексу.

Якщо на день прийняття судом рішення про поновлення працівника на роботі підприємство повністю не ліквідоване (не закінчена процедура його ліквідації), відповідачем у справі, на якого покладається обов`язок поновлення на роботі, є підприємство, хоч би і почалася або продовжувалася на цей день ліквідація підприємства. Тому саме по собі прийняття рішення про ліквідацію підприємства не може бути підставою для відмови в позові про поновлення на роботі і перекладення обов`язку здійснити на користь працівника визначені законодавством виплати на іншого суб`єкта, зазначеного у статті 240-1 КЗпП України.

Отже, чинне законодавство не містить положень, які регулюють питання правонаступництва у разі ліквідації підприємств (товаристві), до вирішення інших трудових спорів, не пов`язаних з поновленням на роботі на таких підприємствах (товариствах).

Відповідно до частин першою, другою, четвертою статті 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

В Україні запроваджено правило, за яким учасник (засновник) юридичної особи не відповідає за зобов`язаннями юридичної особи, а юридична особа не відповідає за зобов`язаннями її учасника (засновника), крім випадків, встановлених установчими документами та законом (частина третя статті 96 ЦК України).

Отже, правонаступництво учасника (засновника) юридичної особи за зобов`язаннями цієї юридичної особи після її ліквідації можливе у випадках, передбачених законом.

З процесуальної точки зору, відповідно до частини першої статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Процесуальне правонаступництво - це заміна під час провадження у цивільній справі сторін або третіх осіб іншими особами, до яких переходять права та обов`язки у спірних правовідносинах.

Суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами.

Проте, процесуальне правонаступництво можливе лише тоді, коли у майнових відносинах відбулось правонаступництво. Отже, при вирішенні питання про залучення правонаступників учасників справи, суду необхідно встановити наявність чи відсутність правонаступництва на підставі норм матеріального права у спірних правовідносинах.

Такою нормою у спірних правовідносинах є ст. 240-1 КЗпП України, а з врахуванням заявлених вимог позивача про захист трудових прав, в контексті того, що під час розгляду справи у суді ліквідовано міське комунальне проектне підприємство «Чоппроект», то Чопська міська рада у даному спорі як засновник ліквідованого підприємства повинна вирішити заявлені позивачем вимоги, захист яких гарантовано статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, так і права, передбаченого статтею 13 Конвенції - права на ефективний спосіб юридичного захисту.

Зазначене у даному спорі свідчить про те, що Чопська міська рада може виступати у справі як правонаступник ліквідованого підприємства, що відповідатиме такому основоположному принципу як право особи на звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Також у згаданій постанові апеляційного суду вказано, що ліквідація юридичної особи - міського комунального проектного підприємства «Чоппроект» під час розгляду справи у суді без утворення правонаступника не звільняє Чопську міську раду від необхідності забезпечити завершення вирішення трудового спору.

З огляду на вищевказані висновку суду апеляційної інстанції, приймаючи до уваги, що саме позивачу належить виключне право визначати коло осіб, до яких він пред`являє позовні вимоги, суд вважає за необхідне клопотання задовольнити та замінити відповідача.

Керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 51,260,353-355 ЦПК України, суд

постановив:

Замінити відповідача Міське комунальне проектне підприємство «Чоппроект» на правонаступника ліквідованого підприємства Чопську міську раду (, місцезнаходження 89502, Закарпатська обл., м. Чоп, вул. Берег, буд. 2)

Судове засідання відкласти на 09 год. 30 хв. 23 січня 2022 року.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У зазначений строк відповідач має право надіслати: суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідач має право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Встановити відповідачу строк для подання даної заяви - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов. До відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 ЦПК України. Копія відповіді на відзив повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) такої до суду.

Відповідач має право подати заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. До заперечення застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 ЦПК України. Копія заперечень повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) такої до суду.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої п. 2 ч. 2 та ч. ч. 3, 4 ст. 49 ЦПК України, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 ЦПК України, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше першого судового засідання. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені ЦПК України.

Інформацію щодо справи можна також отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов