справа № 361/5228/21 головуючий у суді І інстанції Радзівіл А.Г.
провадження № 22-ц/824/7478/2022 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

23 травня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Державної казначейської служби України, поданою представником - Жиліним Олександром Федоровичем, на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 грудня 2021 року позов задоволено частково.

Не погодившись з зазначеним рішенням суду, Державна казначейська служба України, через представника - Жиліна Олександра Федоровича, 11 травня 2022 року засобами поштового зв`язку направила апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Для забезпечення апеляційного розгляду, перевірки обставин справи, дотримання строків на апеляційне оскарження, перевірки правових підстав для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, Київським апеляційним судом 11 травня 2022 року було надіслано запит на електронну адресу Броварського міськрайонного суду Київської області про витребування цивільної справи № 361/5228/21.

18 травня 2022 року вказана цивільна справа надійшла на адресу Київського апеляційного суду.

Перевіривши подану апеляційну скаргу на відповідність вимог ст. 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає таким вимогам та підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

Пункт 3 частини 4, частина 5 статті 356 ЦПК України встановлює, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 6 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється в розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Разом з тим, в апеляційній скарзі представник Державної казначейської служби України зазначає про те, що Держава Україна, що діє через відповідача 2, як апелянт у справі, не є платником судового збору. Крім того, посилається на позиції Верховного Суду щодо вичерпного переліку випадків та суб`єктів сплати судового збору. Зазначає, що на учасника процесу без статусу юридичної особи не може покладатися обов`язок зі сплати судового збору. Звертає увагу суду на те, що постановою Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 20 червня 2018 року у справі № 914/1748/17 висловлено правову позицію, за якою відбувається звільнення скаржника від сплати судового збору в апеляційній та касаційній інстанції у разі, якщо позивач по справі не сплачував судовий збір за подання позову.

Київський апеляційний суд критично оцінює доводи Державної казначейської служби України щодо звільнення від сплати судового збору за апеляційне оскарження рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 грудня 2021 року, зважаючи на таке.

Посилання на те, що позов фактично заявлено до Держави Україна, а відповідно до ст.2 Закону України «Про судовий збір» держава не є платником судового збору, не може бути покладено обов`язок щодо сплати судового збору на учасника процесу без статусу юридичної особи є неприйнятними.

Відповідно до положень ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

У ч. 4 ст. 58 ЦПК України зазначено, що держава бере участь у справі через відповідний орган державної влади відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судовий збір», платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Звертаючись до суду із позовом, позивач визначив відповідачем Державу Україна в особі Державної казначейської служби України. Враховуючи зазначене, Державна казначейська служба України як сторона у справі зі статусом юридичної особи є платником судового збору.

Крім того, згідно правової позиції Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 914/1748/17 заявники, позивачі та інші категорії осіб, які згідно із статтею 3 Закону України "Про судовий збір" звільняються від сплати судового збору, підлягають такому звільненню також і в разі подання ними апеляційних та касаційних скарг, заяв про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами. Зазначені висновки стосуються позивачів у справі, а Державна казначейська служба України є відповідачем. Відтак, посилання апелянта на дану правову позицію є недоречними та не відповідають обставинам вказаної цивільної справи.

Враховуючи викладене, апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 362 грн. 00 коп. на рахунок: UA0026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (Дата оскаржуваного рішення) по справі (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).» та надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

У разі пропущення зазначеного строку з причин, визнаних поважними, суддя апеляційної інстанції за заявою особи, яка подала скаргу, може поновити цей строк.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення суду виготовлено 08 грудня 2021 року. Апеляційну скаргу направлено засобами поштового зв`язку 11 травня 2022 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

При цьому, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження, вказуючи на те, що оскаржуване рішення отримано 18 квітня 2022 року, про що свідчить відмітка на супровідному листі даного рішення. Також звертає увагу суду на те, що з 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан на підставі Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з чим відповідач 2 був позбавлений можливості у найкоротший час подати апеляційну скаргу.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якої пов`язаний його початок.

Утім, згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи, Державна казначейська служба України отримала копію оскаржуваного рішення суду в справі № 361/5228/21 01 квітня 2022 року. Апеляційну скаргу направлено засобами поштового зв`язку лише 11 травня 2022 року. А відтак, строк на апеляційне оскарження є пропущеним.

Разом з тим, щодо посилань апелянта на дату реєстрації копії оскаржуваного рішення в 18 квітня 2022 року слід зазначити про таке.

Порядок вручення судових рішень визначено у статті 272 ЦПК України, за змістом пункту третього частини шостої якої днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення. Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б). Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила), і які регулюють відносини між ними. Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою "Вручити особисто", рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункти 11 та 17 Правил). Згідно з пунктом 2 Загальної частини Правил повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - це повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача. Прості та рекомендовані поштові відправлення, повідомлення про надходження поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичні друковані видання, адресовані юридичним особам, можуть доставлятися з використанням абонентських поштових скриньок, що встановлюються на перших поверхах приміщень чи інших доступних для цього місцях або у канцелярії, експедиції тощо, розміщені на перших поверхах приміщень, чи видаватися в приміщеннях об`єкта поштового зв`язку представникам юридичних осіб, уповноваженим на одержання пошти (пункт 94 Правил).

Відповідно до пунктів 105, 106 Правил, для одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом одержувач повинен заповнити бланк повідомлення із зазначенням даних пред`явленого документа, що посвідчує особу (назва, серія, номер, дата видачі, найменування органу, який видав), дати одержання поштового відправлення, поштового переказу та розписатись. У разі одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом, адресованих до запитання, на абонементну скриньку або за місцем роботи, а також коли адреса, зазначена на поштовому відправленні, поштовому переказі, не відповідає адресі місця реєстрації одержувача, крім даних про документ, що посвідчує особу, зазначається також адреса, за якою фактично проживає одержувач. Під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник поштового зв`язку на підставі пред`явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище. На бланку повідомлення про вручення поштового відправлення з позначкою «Вручити особисто», внутрішнього рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» одержувач розписується та зазначає прізвище. Відповідні дані на бланку повідомлення про вручення також зазначаються про особу, уповноважену на одержання внутрішнього рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», адресованого юридичній особі або фізичній особі за місцем роботи. Бланк повідомлення про вручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» повертається за зворотною адресою у першочерговому порядку.

З урахуванням наведеного, суд доходить висновку про те, що належним доказом, який підтверджує дату отримання копії рішення суду є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, що підлягає поверненню відправнику.

Натомість відбиток штампу канцелярії ГУНП в Київській області лише підтверджує факт реєстрації вхідної кореспонденції та не може ототожнюватися безпосередньо з отриманням адресатом рекомендованого поштового відправлення.

Щодо посилання апелянта на введення в Україні воєнного стану, як на підставу поважних причин пропуску строку, слід зазначити про таке.

Воєнний стан є поважною причиною пропуску строків, утім оцінка причин пропуску строку є індивідуальною, у межах справи, яка розглядається. Разом з тим, апелянтом не вказано конкретних підстав, які б унеможливлювали подання апеляційної скарги в строк, визначений законодавством. З матеріалів апеляційної скарги судом апеляційної інстанції не вбачається доказів, які б підтверджували зупинення діяльності Державної казначейської служби, встановлення особливого режиму роботи тощо. Крім того, суд апеляційної інстанції бере до уваги те, що копію оскаржуваного рішення суду отримано уповноваженою особою відповідача 2 після введення воєнного стану. А відтак, вказаний довід апелянта для поновлення строку на апеляційне оскарження є необґрунтованим.

Враховуючи викладене, апелянту необхідно зазначити підстави для поновлення строку, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки за правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: сплатити судовий збір, надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; зазначити підстави для поновлення строку.

Керуючись ст.ст. 136,185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України, подану представником - Жиліним Олександром Федоровичем, на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Березовенко Р.В.