Справа № 522/7518/22
Провадження № 2/522/3920/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову в задоволені клопотань

24.08.2022 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Шестакова Я.В.

за участю секретаря судового засідання Багнюк А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси у підготовчому провадженні цивільну справу Обслуговуючого кооперативу «Екодом-1» в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Згода Олексія Олександровича до ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Заяць Костянтин Вікторович, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету позову на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма «Вікант» про визнання договору недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває вищезазначена справа, у якій представник позивача просить визнати недійсним договір про сплату пайових внесків №55а.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 05.07.2022 року відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

На адресу суду 19.07.2022 року від представника позивача надійшло клопотання про об`єднання в одне провадження справ, які перебувають у Приморському районному суді м. Одеси, а саме: №522/8521/22 та №522/7518/22. Заява обґрунтована тим, що позови зазначених цивільних справ подані одним і тим самим позивачем до одного і того самого відповідача, містять позовні вимоги пов`язані поданими доказами, відтак ці справи підлягають об`єднанню.

22.08.2022 року від представника відповідача адвоката Заяць К.В. на адресу суду надійшло клопотання, у якому він зазначив, що заперечує проти об`єднання вказаних справ з огляду на наступне. Позивачем у період з червня по липень 2022 року подано до Приморського районного суду м. Одеси п`ять позовів до ОСОБА_1 , що зі слів представника позивача виникли з одних і тих самих підстав та на підставі тих самих доказів. Однак представник позивача просить об`єднати тільки дві справи, не зазначивши щодо ще трьох справ. Отже, на думку представника відповідача, такі дії представника позивача свідчать про затягування судового процесу в подальшому, що на думку ОСОБА_2 є зловживанням процесуальними правами.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч.ч.1,2 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Згідно з ч.3ст.188 ЦПК України об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Відповідно до п.15постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Умовою об`єднання позовів до одного відповідача в одному провадженні є однорідність позовних вимог, спільність предмета позову одного позивача до кількох відповідачів, спільність підстав позову, прав і обов`язків відповідачів та процесуальна доцільність.

Підстави, на які посилається представник відповідача адвокат Згода О.О. для об`єднання даних позовів, на думку суду, є необґрунтованими.

Об`єднання позовних вимог в даному випадку не сприятиме процесуальній економії часу та швидкому розгляду справ, виконанню завдання цивільного судочинства та є недоцільним. Оскільки об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду, суд не вважає за доцільне об`єднання в одне провадження вказаних цивільних справ. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть по суті однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи. А тому, суд, керуючись ст. 188 ЦПК України приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання.

Щодо призначення судово-економічної експертизи.

Разом із позовною заявою представником позивача заявлено клопотання про призначення судово-економічної експертизи на вирішення якої пропонує поставити питання:

-чи підтверджується документально висновки Звіту про фактичні результати виконаних погоджених аудиторських процедур стосовно фінансової інформації ОК «Екодом-1» від 21.12.2021 року підготованого ТОВ «Арте аудит» в частині відображення в бухгалтерському обліку та звітності ОК «Екодом-1» інформації щодо розрахунку ОСОБА_1 за Договором №55а про сплату пайових внесків у ОК «Екодом-1» від 21.03.2019 року та відсутність первинних фінансових документів підтверджуючих проведення вищезазначеного розрахунку?

Обґрунтовує своє клопотання тим, що проведення даної експертизи та встановлення експертом факту відсутності розрахунку відповідача за Договором №55а підтвердить обставини зазначені в позові в тому числі невиконання сторонами договірних зобов`язань, що підтвердить обставини порушення вимог ч.3 ст. 207 ЦК України та не укладення даного договору його сторонами.

18.08.2022 року представник відповідача надіслав на адресу суду заяву, у якій вказав, що відповідач заперечує щодо задоволення клопотання про призначення судово-економічної експертизи у частині поставленого позивачем питання, та пропонує суду поставити наступні питання:

- чи підтверджується документально безготівковий розрахунок сплати пайових внесків в ОК «Екодом-1» по всім договорам про сплату пайових внесків у ОК «Екодом-1» (окрім визначених у звіті), щодо житлових та нежитлових об`єктів нерухомого майна, що розташовані в багатоповерховому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , за період 28.04.2016 по 31.12.2020;

- чи підтверджується документально готівковий розрахунок сплати пайових внесків в ОК «Екодом-1» по договорам про сплату пайових внесків у ОК «Екодом-1» (окрім визначених у звіті), щодо житлових та нежитлових об`єктів нерухомого майна, що розташовані в багатоповерховому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , за період 28.04.2016 по 31.12.2020;

- яким чином (готівковий чи безготівковий розрахунок) здійснювалася сплата пайових внесків в ОК «Екодом-1» по договорам про сплату пайових внесків у ОК «Екодом-1» (окрім визначених у звіті), щодо житлових та нежитлових об`єктів нерухомого майна, що розташовані в багатоповерховому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , за період 28.04.2016 по 31.12.2020;

В обґрунтування клопотання адвокат К.В. Заяць зазначив, враховуючи те, що забудовниками багатоквартирного житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , здійснювалася практика бартерного або готівкового розрахунку за об`єкти нерухомості розташовані у зазначеному будинку, а звіт про фактичні результати виконаних погоджених аудиторських процедур стосовно фінансової інформації ОК «Екодом-1», виконаних ТОВ «Арте Аудит», був складений лише при перевірці 12,5% договорів по вказаному об`єкту, що взагалі не може бути показовим по будинку вцілому, та не дасть відповіді на запитання чи виконувалися умови договору ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.103 ЦПК України та пункту 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження, є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, з`ясування заперечень проти позовних вимог, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вирішення відводів, визначення порядку розгляду справи, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до п.8 , ч. 1. ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Згідно з ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Виходячи з наведеного суд зазначає, що зазначені представником позивача підстави в обґрунтування позову не підлягають доказуванню шляхом отримання відповіді експерта на питання, які має намір поставити перед ним позивач для доказування заявленого предмету спору визнання договору №55а недійсним.

Висновок експерта судово-економічної експертизи вирішить питання належного виконання умов договору, які мали б місце у спорі щодо розірвання договору, що не є предметом спору у даній справі, а отже, суд, керуючись ст. 197, 103 відмовляє у задоволенні вищезазначеного клопотання.

Щодо виклику свідка.

Разом із позовною заявою представником позивача заявлено клопотання про виклик свідка ОСОБА_3 . В обґрунтування клопотання зазначив, що свідок підтвердить факт не укладення договору № 55а.

18.08.2022 року представник відповідача надав на адресу суду заяву у якій не заперечував щодо виклику свідка.

Згідно вимог ч. 1, 4 ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Відповідно до ч.1 ст.218 заперечення однією із сторін факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин може доводитися письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Рішення суду не може ґрунтуватися на свідченнях свідків.

Суд, враховуючи предмет спору, приходить до висновку, що покази свідка, про які зазначено представником позивача не мають значення для даної справи, оскільки факт про який вони можуть підтвердити, встановлюється іншими доказами та способом доказування.

Керуючись ст.91 ЦПК, ст.218 ЦК України суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника позивача про виклик свідка.

Щодо забезпечення судових витрат.

11.08.2022 року представником відповідача адвокатом Заяць К.В. заявлено клопотання про забезпечення судових витрат пов`язаних із проведенням експертиз та забезпечення судових витрат на можливе відшкодування майбутніх витрат відповідача на професійну правничу допомогу. Клопотання обґрунтовані тим, що позов ОК «Екодом-1» має ознаки зловживання позивачем правом, та те, що позивач немає майна та грошового забезпечення в розмірі достатньому для відшкодування заявлених судових витрат.

18.08.2022 року від представника позивача надійшли письмові пояснення стосовно клопотань представника відповідача про забезпечення судових витрат. На думку представника позивача зазначені клопотання є необґрунтованими та не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Стороною позивача було заявлено клопотання про призначення експертиз, а отже позивач знає, що суд може на нього покласти обов`язок по оплаті за їх проведення, та не заперечує і не ухилятиметься від оплати, оскільки без проведення експертиз він не зможе довести обґрунтованість своїх вимог. Що стосується забезпечення судових витрат для можливого відшкодування майбутніх витрат відповідача на професійну правничу допомогу, адвокат О.О. Згода зазначає, що до суду позивач звернувся за захистом своїх порушених прав, у діях позивача відсутні ознаки маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями, до того ж, на балансі позивача наявне нерухоме майно, що підтверджується звітними документами.

Відповідно до ч.4 ст. 135 ЦПК України як захід забезпечення судових витрат суд з урахуванням конкретних обставин справи має право, за клопотанням відповідача, зобов`язати позивача внести на депозитний рахунок суду грошову суму для забезпечення можливого відшкодування майбутніх витрат відповідача на професійну правничу допомогу та інших витрат, які має понести відповідач у зв`язку із розглядом справи (забезпечення витрат на професійну правничу допомогу).

Таке забезпечення судових витрат застосовується, якщо позов має ознаки завідомо безпідставного або інші ознаки зловживання правом на позов. А також забезпечення судових витрат може бути застосоване, якщо суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування судових витрат відповідача у випадку відмови у позову.

Проте, суду не надано жодного доказу на підтвердження викладених у клопотанні обставин.

Щодо клопотання представника відповідача про забезпечення судових витрат пов`язаних з можливим призначенням експертиз, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 135 суд може зобов`язати учасника справи, який заявив клопотання про виклик свідка, призначення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача, забезпечення, витребування або огляд доказів за їх місцезнаходженням, попередньо (авансом) оплатити витрати, пов`язані з відповідною процесуальною дією.

Згідно ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» у разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі.

Відповідно до ч. 1 ст.109. у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає, що представником відповідача не доведено наявність підстав, визначених у ч.1, 4 ст. 135 ЦПК України для забезпечення судових витрат.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 19, 81,91,103,135,188, 189,197,263 ЦПК України, 218 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача - адвоката Згода Олексія Олександровича про об`єднання в одне провадження справ, які перебувають у Приморському районному суді м. Одеси, а саме: №522/8521/22 та №522/7518/22 - залишити без задоволення.

Клопотання представника позивача - адвоката Згода Олексія Олександровича про призначення судово-економічної експертизи залишити без задоволення.

Клопотання представника позивача - адвоката Згода Олексія Олександровича про виклик свідка залишити без задоволення.

Клопотання представника відповідача - адвоката Заяць Костянтина Вікторовича про забезпечення судових витрат передбачених ч.1, 4 ст. 135 ЦПК України залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду в частині відмови в призначені судово-економічної експертизи може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я.В. Шестакова