Справа № 185/4102/21
Провадження № 2/185/196/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

01 грудня 2022 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Преображенської К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати

В С Т А Н О В И В

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати. В подальшому подала уточнену позовну заяву про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати.

Згідно з уточненими позовними вимогами просила суд стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22» на її користь заборгованість по нарахованій, але не виплаченій заробітній платі у сумі 19666,40 грн., компенсацію за несвоєчасну виплату заробітної плати з часу звільнення по день постановлення судового рішення, виходячи з розміру середньомісячного заробітку 285,71 грн., яка станом на 11.01.2011 року, тобто на час її звернення до суду з уточненою позовною заявою, складає 74570,31 грн., а також понесені нею судові витрати по справі.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що у період з 03 серпня 2017 року по 23 грудня 2020 року перебувала у трудових відносинах з Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22», працювала на посаді голови правління. За період часу з серпня 2020 року по грудень 2020 року їй була нарахована, але не виплачена заробітна плата у розмірі 21 012 грн. 71 коп.

Зазначила, що 23 грудня 2020 року вона була звільнена з посади голови правління ОСББ «Ленінградська, 22» за згодою сторін на підставі п.1 ст.36 КЗпП України, згідно наказу про припинення трудового договору (контракту) від 24.12.2020 року № 7. Однак, в порушення вимог ч. 1 ст. 47, ч. 1 ст. 116 КЗпП України, в день звільнення відповідач не здійснив з нею остаточний розрахунок, у зв`язку із чим вона звернулась до суду за захистом своїх прав.

З огляду на гарантії і компенсації, передбачені статтею 117 КЗпП України щодо виплати такому працівнику його середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку, згідно з Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100, позивачем було надано розрахунок такої компенсації з часу її звільнення і станом на час здійснення цього розрахунку 11.01.2011 року, і вказано суму 74 570, 31 грн.

Від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22» до суду надійшов відзив на позов, яким відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог позивача в повному обсязі з огляду на те, що відносини, які склалися між сторонами, не мають трудового характеру, а тому відсутні правові підстави для нарахування і виплати їй заробітної плати і відповідної компенсації за затримку її виплати. Відповідач вказав, що посада, яку займала позивач, є виборною, а виплати, які здійснювались ОСББ «Ленінградська, 22» на її користь за виконання повноважень, є матеріальним заохоченням і не може бути заробітною платою.

Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. В задоволенні зустрічного позову просив відмовити в повному обсязі.

Представник відповідача про час та місце судового засідання був повідомлений належний чином, в судове засідання не з`явився. Неодноразово надавав суду заяви з клопотанням про його відкладення з посиланням на військовий стан у країні, які судом задовольнялися.

Зважаючи на вимоги пункту 10 частини 3 статті 2 ЦПК України щодо розумності строків розгляду справи судом, належне повідомлення сторін про час та місце судового засідання, неодноразове відкладення судового розгляду на клопотанням представника відповідача, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи у відсутність представника відповідача за наявними у справі письмовими доказами.

Ухвалою суду від 01.12.2022 року зустрічний позов залишено без розгляду у зв`язку з неодноразовою неявкою поспіль в судове засідання представника позивача.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов до висновку, що первісний позов підлягає задоволенню у повному обсязі за наступних обставин.

Згідно з пунктом І Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22» це об`єднання створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , набуває статусу юридичної особи з моменту його реєстрації у порядку, встановленому Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців», відповідає за своїми зобов`язаннями коштами і майном об`єднання, що належать об`єднанню, як юридичній особі, від свого імені виступає учасником правовідносин, набуває майно і немайнові права та обов`язки, виступає позивачем та відповідачем у суді.

Відповідно до пункту ІІ Статуту ОСББ «Ленінградська, 22» органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори, до виключної компетенції яких належить в тому числі обрання членів правління. Правління здійснює керівництво поточною діяльністю об`єднання та приймає рішення з питань діяльності об`єднання, визначених Статутом (п.п. 11 п. ІІ Статуту).

Правління зі свого складу обирає голову управління та його заступника. Голова правління є посадовою особою об`єднання, працює на посаді на платній основі та несе особисту відповідальність згідно чинного законодавства (п.п. 15 п. ІІ Статуту).

Згідно протоколу № 8 засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22» за місцезнаходженням: вул. Західнодонбаська, б. 22 від 03 серпня 2017 року головою правління було обрано ОСОБА_2 .

Наказом ОСББ «Ленінградська, 22» № 01 від 03.08.2017 року «Про нового голову правління» ОСОБА_2 з 03 серпня 2017 року була прийнята на посаду голови правління ОСББ «Ленінградська, 22» з окладом згідно штатного розкладу.

Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань по ОСББ «Ленінградська, 22» керівником ОСББ «Ленінградська, 22» від 09.08.2017 року, керівником ОСББ «Ленінградська, 22», , призначена ОСОБА_2 .

За записом № 21 у трудовій книжці ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 03.08.2017 року остання прийнята на посаду голови правління ОСББ «Ленінградська, 22» на підставі протоколу правління № 8 від 03.08.2017 року згідно наказу № 1 від 02.08.2017 року.

За записом № 22 22.12.2020 року вона була звільнена з роботи за згодою сторін згідно ст. 36 п. 1 КЗпП України згідно наказу № від 24.12.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_2 від 18.08.2020 року, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), ОСОБА_2 уклала шлюб із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та змінила своє прізвище з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ».

Наказами по ОСББ «Ленінградська, 22» від 27.12.2019 року № 5 «Про затвердження штатного розкладу», від 01.09.2020 року № 3 «Про затвердження штатного розкладу» були затверджені розміри заробітної плати голови правління ОСББ «Леніградська, 22».

Згідно з наказом від 01.09.2020 року № 3 «Про затвердження штатного розкладу», у зв`язку зі збільшенням розмірів мінімальної зарплати, згідно з законодавством України з 01 вересня 2020 року заробітна плата голови правління складалась з посадового окладу в розмірі 5000,00 грн. і надбавок в розмірі 1000, 00 грн., всього 6000, 00 грн.

Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань по ОСББ «Ленінградська, 22», , від 20.12.20207 року керівником цього об`єднання зареєстровано ОСОБА_6 .

Згідно з наказом №7 (розпорядження) про припинення трудового договору (контракту) від 23.12.2020 року, виданим керівником ОСББ «Ленінградська, 21» ОСОБА_6 , ОСОБА_2 (за паспортом ОСОБА_1 ), голова правління ОСББ «Ленінградська, 22» була звільнена за згодою сторін, відповідно до ст. 36 КЗпП України, підстава - заява ОСОБА_2 (за паспортом ОСОБА_1 )

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Згідно з ч. 1 ст. 3 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього. (ст. 4 КЗпП України).

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України «Про оплату праці» працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору.

Статутом ОСББ «Ленінградська, 22» передбачено, що голова правління є посадовою особою об`єднання, працює на посаді на постійній платній основі та несе відповідальність згідно чинного законодавства.

Отже, правовий статус голови правління ОСББ має подвійну правову природу. Він є працівником юридичної особи ОСББ на нього поширюються всі норми трудового законодавства, у тому числі й ті, що регулюють порядок прийнятті і звільнення з роботи, оплати праці, проведення розрахунку при звільненні та надають певні гарантії. З іншого боку, голова правління ОСББ є членом виконавчого органу об`єднання, тож тут будуть діятимуть і спеціальні норми законодавства про діяльність ОСББ, а також внутрішніх документів об`єднання.

Отже, доводи ОСББ «Ленінградська, 22» про відсутність між сторонами трудових відносин, і, відповідно, підстав для нарахування і виплати ОСОБА_1 заробітної плати та відповідної компенсації за затримку її виплати є безпідставними і не приймаються судом до уваги.

Як передбачено ч. 1 ст. 47 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ч.1 ст.116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, проводиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначенні суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

З аналізу вказаної правової норми вбачається, що остаточний розрахунок при звільненні працівника проводиться в день його звільнення, з обов`язковим попереднім письмовим повідомленням працівника про розмір нарахованих сум.

Згідно довідки відповідача від 24.12.2020 року № б/н, наданої головою правління ОСББ «Ленінграська, 22» ОСОБА_6 на день звільнення ОСОБА_1 з посади голови правління, а саме на 23 грудня 2020 року, заборгованість перед нею по заробітній сплаті склала 21012,71 грн.

Позивач ОСОБА_1 зазначила, що в день її звільнення 23 грудня 2020 року відповідач не здійснив виплату належних коштів. Проте Фондом соціального страхування України у січні 2021 року їй було відшкодовано 1346,00 грн., тому за таких обставин, відповідач залишився винним їй 19666,40 коп., що є порушенням вимог ч.1 ст.116 КЗпП України.

За ч.2 ст.233 КЗпП України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Стаття 117 КЗпП України визначає, що у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника.

Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

Середня заробітна плата розраховується згідно з Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100. Відповідно до зазначеної Постанови середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

Суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 відповідно до зазначеного Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року №100 було вірно здійснений розрахунок заробітної плати за два місяці, які передують місяцю її звільнення, а саме:

6000,00 грн. (жовтень 2020 року) + 6000,00 грн. (листопад 2020 року) = 12000,00 грн.

Кількість робочих днів: 21 (жовтень 2020 року) + 21 (листопад 2020 року) = 42 робочих дня.

Середньоденна заробітна плата: 12000, 00 грн. / 42 робочі дні = 285, 71 грн.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 20 постанови від 24 грудня 1999 року № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі статті 117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому свої вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2020 року по справі № 753/8961/17.

Виходячи з вимог статті 117 КЗпП України суд визначає розмір відшкодування за час затримки розрахунку.

Період затримки розрахунку з 24 грудня 2020 року по 01 грудня 2022 року складає 493 (6 робочих днів в 2020 році, 250 робочих днів в 2021 році, 237 робочих днів у 2022 році).

Отже, середній заробіток за час затримки розрахунку складає: 493 дні х 285, 71 грн. = 140855,03 грн.

Щодо зустрічного позову ОСББ «Ленінградська, 22» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном шляхом витребування документів, суд приходить до наступного:

Згідно з частиною 1 статті 119 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (стаття 387 ЦК України).

За статтею 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Разом із тим, згідно з частинами 1-3 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За частинами. 1-2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 76, 81, 263, 264, 265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати задовольнити повністю.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22» () на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , заборгованість по нарахованій, але не виплаченій заробітній платі, у сумі 19666,40 гривень (дев`ятнадцять тисяч шістсот шістдесят шість грн.).

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22» () на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , компенсацію за несвоєчасну виплату заробітної плати за період з часу звільнення по день постановлення судового рішення, в розмірі 140855,03 грн. (сто сорок тисяч вісімсот п`ятдесят п`ять грн. 03 коп.).

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ленінградська, 22» () на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , сплачений нею удовий збір у сумі 992, 40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві грн. 40 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: В. О. Головін