Справа № 214/3564/19
2-п/214/9/22
У Х В А Л А

Іменем України

23 листопада 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Ковтун Н.Г.

за участю: секретаря судового засідання Фартушної Є.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі матеріали заяви адвоката Колесника Дениса Юрійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 жовтня 2019 року у цивільній справі № 214/3564/19 за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за централізоване опалення,-

ВСТАНОВИВ:

25 липня 2021 року до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу надійшла вищевказана заява.

В обґрунтування заяви зазначив, що заочним рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.10.2019 року позов Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за централізоване опалення задоволено. Адвокат Колесник Д.Ю., який представляє інтереси ОСОБА_1 вказує, що не погоджується з вказаним рішенням суду та зазначає, що відповідач ОСОБА_1 заперечує з приводу заявлених позовних вимог Позивача. В матеріалах цивільної справи №214/3564/19 відсутнє поштове повідомлення про вручення під розписку відповідача ОСОБА_1 рекомендованого листа, яким направлено заочне рішення. Зазначає, що ухвалу про відкриття провадження відповідач також не отримувала.

Окрім того, ОСОБА_1 не мешкає та не мешкала на час винесення оспорюваного рішення за адресою: АДРЕСА_1 на теперішній час вона не зареєстрована за вказаною адресою, не є наймачем цієї квартири, не є її власником, особового рахунку на своє ім`я не відкривала, тому не зрозуміло з яких підстав Позивачем нараховані кошти. Наразі ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.12.2021 року заяву про перегляд заочного рішення передано у провадження судді Малаховської І.Б. (а.с.121).

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду справу передано у провадження судді Чернової Н.В. (а.с.82)

Ухвалою суду від 28 липня 2021 року заяву про перегляд заочного рішення прийнято до розгляду та призначено справу до слухання. (а.с 84-85 суддя Чернова Н.В.)

На підставі розпорядження керівника суду від 10.10.2022 №1306, відповідно до наказу №103-в від 13.04.2022 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи, справу передано у провадження судді Ковтун Н.Г.

Адвокат Колесник Д.Ю. та Довбиш Л.А. будучи повідомленими про дату та час судового засідання до суду не з`явилися, в матеріалх справи міститься клопотання про слухання заяви за їх відсутності, заяву просять задовольнити, заочне рішення скасувати.

Представник позивача до судового засідання не зявилася, про дату та час повідомлені належним чином.

За таких обставин, суд вважає за можливим проводити судове засідання за відсутності сторін, оскільки сторони своєчасно були повідомлені про дату та час судового засідання.

У відповідності до ч.1 ст.287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши заяву про скасування та перегляд заочного рішення суду та матеріали справи, вважає, що вказана заяву не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це , посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, лише за сукупністю цих двох умов у суду є підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Так, з матеріалів справи встановлено, що 15 травня 2019 року до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу надійшли матеріали позовної заяви Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за централізоване опалення (а.с. 3-4).

Відповідно до довідки Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 30.03.2012 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 (а.с.18)

Тобто доводи представника відповідача ОСОБА_4 що відповідач ОСОБА_1 не мешкала та не мешкає, за адресою: АДРЕСА_1 спростовуються наявними матеріалами справи.

Жодних доказів, які суд не досліджував в судовому засіданні, суду не надано.

У відповідності до ч.4 ст.10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Разом з цим, відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення не наведено жодного доказу, в розумінні ст.76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення спору та спростовував висновки суду наведені в заочному рішенні суду від 03 жовтня 2019 року, а обставини, на які посилається відповідач та його представник в своїй заяві про скасування заочного рішення у справі, не спростовують висновків суду, наведених у заочному рішенні. Крім того, відповідачем до заяви про перегляд заочного рішення не надано жодного доказу в обґрунтування своїх заперечень проти позову і взагалі не викладено заперечень проти позову.

Таким чином, за наведених обставин перегляд та скасування заочного рішення суду, яке набрало законної сили у встановленому порядку, порушуватиме принцип правової визначеності та суперечитиме ст.11 ЦПК України, з огляду на відсутність обґрунтованих заперечень відповідача проти позову та відсутності доказів поважності неявки у судове засідання.

Тобто, наявність одночасно двох умов для скасування заочного рішення судом не встановлена.

Виходячи з обставин, викладених вище, недоведеності при подачі заяви про перегляд заочного рішення суду обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд не знаходить підстав для застосування ст.288 ЦПК України та задоволення заяви відповідача і перегляду заочного рішення суду.

Відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд не знаходить правових підстав для задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення.

Згідно ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 76, 81, 258, ч.6 ст.259, 284 -288, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Колесника Дениса Юрійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 жовтня 2019 року у цивільній справі № 214/3564/19 за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за централізоване опалення залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, до Дніпровського апеляційного суду. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали суду складено 23 листопада 2022 року.

Суддя: Н.Г.Ковтун