Справа № 357/2518/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Бондаренко О. В., при секретарі Коротун Т.В., розглянувши у судовому засіданні клопотання відповідача, про прийняття зустрічної позовної заяви у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

04.04.2022 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить у судовому порядку шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 08.01.2011, актовий запис № 1 розірвати.

06.05.2022 судом відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

22.07.2022 представник відповідача, за довіреністю у справі - ОСОБА_3 , шляхом направлення засобами поштового зв`язку (зареєстрована судом 26.07.2022) подала до суду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку, в якій просила визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Представник відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні зазначила, що відповідач повідомлений про розгляд справи, однак не має можливості з`явилися до суду, адже перебуває на службі ЗСУ, позов про розірвання шлюбу він визнає, та просила прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки їх спільний розгляд є доцільним.

Позивач - ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце судового засідання повідомлена належним чином, 08.06.2022 подала до суду письмову заяву, в якій просила розгляд справи здійснювати у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Суд, заслухавши думку представника відповідача, оглянувши матеріали справи, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Право на ефективний судовий захист закріплено у статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7, 11 до Конвенції (далі Конвенція).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановлений законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч.7 ст. 178 ЦПК України, відзив подається у строк, встановлений судом, який не може бути меншим 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Так, 06.05.2022 Білоцерківським міськрайонним судом Київської області відкрито провадження у справі, про розірвання шлюбу, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та в ухвалі відповідачу було встановлено строк для подання відзиву та пред`явлення зустрічного позову 15 днів з дня отримання ухвали.

Як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача ОСОБА_3 отримала ухвалу про відкриття провадження у справі та позовну заяву з додатками до неї 08.07.2022, що підтверджується її розпискою, а зустрічну позовну заяву подала 22.07.2022, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, тобто, в межах строку, визначеного ч. 1 ст. 193 ЦПК України, та вказані позови виникають з одних (сімейних) правовідносин.

Разом з тим, суд вважає, що спільний розгляд позову ОСОБА_1 , про розірвання шлюбу, та позовної заяви ОСОБА_2 , про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку, як зустрічного, є недоцільним, оскільки спільний їх розгляд збільшить обсяг доказового матеріалу по справі, істотно розширить предмет доказування, ускладнить вирішення справи та збільшить тривалість її розгляду, а задоволення зустрічного позову не може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини, так у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно із ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява ухвалою суду повертається заявнику, її копія долучається до матеріалів справи.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, про відмову в задоволенні клопотання про прийняття зустрічної позовної заяви, та її повернення заявнику, що не позбавляє відповідача права пред`явити позов у загальному порядку.

Керуючись ст. 193, 194, 258-260, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання відповідача про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку, та об`єднанні з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку, повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

СуддяО. В. Бондаренко