Справа № 206/3143/22
Провадження № 2/206/1090/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.12.2022 м.Дніпро

Самарський районний суд міста Дніпропетовська у складі:

головуючого судді Нестеренко Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Іванової А.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

До Самарського районного суду міста Дніпропетровська 20.10.2022 звернулася ОСОБА_1 з позовною заявою, яку обґрунтувала тим, що згідно наказу № 92/ос від 11.05.2017р. позивача було переведено на посаду помічника начальника з кадрових питань Дніпропетровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» ПАТ «Українська залізниця». За результатами проведення реорганізацій було змінено назву Дніпропетровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» ПАТ «Українська залізниця» на Дніпровське відділення філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця», також змінено назву посади «помічник начальника з кадрових питань» на «менеджер з персоналу». Наказом №55-од від 04.10.2022р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за підписом директора філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця» ОСОБА_2 та його першим заступником ОСОБА_3 мене було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Вважає вищезазначений наказ незаконним, та таким, що підлягає скасуванню з наступних підстав: по-перше: Положеннями статті 3КЗпПУкраїни визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Згідно положень ст. ст. 139-142 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до положень статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру, який полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника у трудовому колективі. У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів», роз`яснено, що судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.ст. 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи враховувалось при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме у КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. В наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. У оспорюваному наказі №55-од від 04.10.2022р. зазначене наступне: «Листом АТ «Укрзалізниця» №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022 було доведено, що Департаментом розвитку персоналу та кадрової політики регулярно проводиться централізоване вивантаження даних з АСУ «Кадри/Штат» для перевірки коректного ведення кадрової системи працівниками кадрових підрозділів АТ «Укрзалізниця». В зв`язку з чим до 25.08.2022 необхідно було провести моніторинг та актуалізацію інформації та повідомити про результати проведеної роботи. Після проведення моніторингу, станом на 13.09.2022, виявлені численні зауваження у веденні бази даних АСУ «Кадри/Штат» Дніпровського відділення, що свідчить про безвідповідальне ставлення до виконання завдань, вказівок та розпоряджень керівництва відповідальним працівником за ведення бази даних АСУ «Кадри/Штат» Дніпровського відділення. Таке відношення стало можливим через порушення менеджером з персоналу дніпровського відділення вимог ст.139 КЗпП України щодо сумлінного, своєчасного і точного виконання вказівок та розпоряджень власника або уповноваженого ним органу. Менеджер з персоналу Дніпровського відділення ДРОЗДОВА О.Я. надала пояснення стосовно невиконання вказівки №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022». В той же час, оспорюваний наказ не містить посилань на те, в чому конкретно проявилось порушення позивачем її посадової інструкції. Лист №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022 був адресований керівникам філій АТ «Укрзалізниця», жодного розпорядчого документу від керівника філії на її ім`я щодо виконання листа №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022 - не надходило. Крім того, позивачем не було допущено жодних порушень ведення АСУ «Кадри/Штат» про що нею було письмово доведено до відома керівництву філії у листі №607/НП-1 від 03.10.2022р. Також не зрозуміло яким чином проводився так званий моніторинг і в якому документі зазначені результати даного моніторингу. Жодного документу про результати проведення моніторингу з зазначенням конкретних порушень ведення АСУ «Кадри/штат» на ім`я позивача не надходило. У листі ПВІЗТ ВД/942 від 13.09.2022 зазначено наступне: «однак станом на 13.09.2022 виявлені численні зауваження у веденні бази даних АСУ «Кадри/Штат» Дніпровського відділення. Зокрема: біографічні довідки працівників відділення заповнені некоректно, інформація вноситься несвоєчасно, деякі біографічні довідки відсутні, відсутня персональна інформація працівників відділення (освіта, родинний стан, картки на дітей працівників. Нагородження та ін.». У вищезазначеному листі не зазначено біографічні довідки яких саме працівників ведуться некоректно, яка саме інформація вноситься несвоєчасно, біографічні довідки яких саме працівників відсутні, також не зрозуміло яка саме персональна інформація працівників відділення на думку керівництва філії відсутня. Не зрозуміло також які саме порушення мав на увазі директор філії ОСОБА_2 під виразом «та інше». Хочу звернути увагу суду, що мені взагалі не було доведено жодного розпорядчого документу (Положення, Інструкція чи інше) про порядок ведення бази АСУ «Кадри/Штат». У Дніпровському відділенні відсутній будь-який нормативно-правовий акт регламентуючий порядок ведення АСУ «Кадри/Штат» та відповідальних осіб за його ведення. Розділ 2 посадової інструкції менеджера з персоналу «2.Завдання та обов`язки» - не містить обов`язку ведення бази даних АСУ «Кадри/Штат». У Дніпровському відділенні дійсно ведеться кадрова робота та кадрове діловодство у програмі АСУ «Кадри/Штат», не зважаючи на відсутність обов`язку менеджера з персоналу вести роботу у даній програмі,та відсутність доведеного до відома менеджера з персоналу Порядку ведення цієї програми. Директором філії «ПВІЗТ» А.Костенко було винесено даний наказ з мотивів особистих неприязнених стосунків зі мною, які виникли у зв`язку з моєю відмовою виконувати його усні розпорядження, які суперечать законодавству України. По друге: Згідно статті 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, які містяться в п.п.3, 9Постанови від 31 березня 1995р. №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)»під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визнаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити відповідні мотиви. Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Незаконне застосування до мене дисциплінарного стягнення у вигляді догани, спричинило мені моральні переживання через підрив моєї репутації сумлінного та відповідального працівника у колективі Дніпровського відділення та взагалі філії «ПВІЗТ». Також я відчуваю моральні переживання через те, що директор філії ОСОБА_2 маючи на меті позбутися мене - продовжить винесення незаконних наказів про притягнення мене до дисциплінарної відповідальності для штучного створення підстав для звільнення мене за систематичне порушення трудових обов`язків. Моральну шкоду я оцінюю у дві тисячі гривень (2000грн.). На підставі вищевикладеного, позивач просила визнати незаконним та скасувати наказ №55-од від 04.10.2022р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за підписом директора філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця» А.Костенко та його першим заступником ОСОБА_3 . Стягнути з відповідача моральну шкоду 2000грн. Розглянути дану позовну заяву у порядку спрощеного провадження без виклику сторін. Стягнути з Відповідача судовий збір.

Не погодившись з доводами позивача, представником відповідача було надано відзив на позовну заяву, який обґрунтований тим, що Ретельно ознайомившись зі змістом позовної заяви Відповідач вважає її необґрунтованою з огляду на таке. Відповідно до ст. 147 Кодексу законів про працю України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосований такий вид стягнення як догана. Порушенням трудової дисципліни є не виконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що передбачено п.24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робочих та службовців підприємств, установ та організацій, затверджених постановою Державного комітету СРСР з праці та соціальних питань від 20.07.1984 № 213. Типові правила на сьогодні є чинними з огляду на Постанову Верховної Ради України «Про порядок тимчасової дії на території України окремих актів законодавства Союзу PCP» від 12.09.1991 № 1545-ХІІ, якою встановлено, що до прийняття відповідних актів законодавства України на території республіки застосовуються акти законодавства Союзу PCP з питань, які не врегульовані законодавством України, за умови, що вони не суперечать Конституції і законам України. На заміну Типових правил нормативні акти не ухвалювались. Виходячи зі сталої судової практики, зокрема, постанов Верховного Суду України у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду (зокрема, від 01 липня 2020 року у справі № 760/7225/16-ц (провадження № 61-35225св18), від 18 березня 2020 року у справі № 484/2962/17 (провадження № 61-3225св18), від 20 лютого 2019 року у справі № 757/28453/14-ц (провадження № 61-10309св 18), від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61- 19602св18) ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є: Дії (бездіяльність) працівника; Порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; Вина працівника; Наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежними виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. В діях Позивача вбачаються всі складові елементи дисциплінарного проступку, а саме. Обґрунтування застосування дисциплінарного стягнення до Позивача. Департамент розвитку персоналу та кадрової політики AT «Укрзалізниця» листом від 15.08.2022 № ЦЦУП-10/468 зобов`язав причетні структурні підрозділи, зокрема, і філію «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» AT «Укрзалізниця» внести повну, достовірну та актуальну) інформацію до бази АСУ «Кадри/Штат». Однак, Позивачем належним чином не були виконанні вимоги наведеного листа, про що свідчить наявність облікових карток працівників та біографічних довідок у базі АСУ «Кадри/Штат» з неповною та неактуальною інформацією. Вказане стало можливим через: Перший елемент складу дисциплінарного проступку бездіяльність працівника, яка виражається у порушенні п.2.12 Посадової інструкції менеджера з персоналу Дніпровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» АТ«Укрзалізниця». Так, відповідно до п.2.12 Посадової інструкції менеджера з персоналу Дніпровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту) АТ «Укрзалізниця» до обов`язку менеджера з персоналу цього відділення входить виконання доручень начальника відділення. Натомість, Позивач, отримавши відповідну вказівку начальника відділення належним чином її не виконала, а саме не внесла повну, достовірну та актуальну інформацію до особових карток та біографічних довідок в базу АСУ «Кадри/Штат». Факт невнесення відповідних відомостей до особових карток та біографічних довідок в базу АСУ «Кадри/Штат» підтверджується копіями цих документів в яких не заповненні відповідні поля. Суть порушення: не внесена відповідна інформація до бази АСУ «Кадри/Штат», чим не виконано доручення начальника відділення. Але, у позовній заяві Позивач стверджує, що її посадовою інструкцією не передбачено обов`язку вносити відповідну інформацію до бази АСУ «Кадри» і, начебто, вона не повинна була її виконувати. Однак, з такими твердженнями погодитись не можливо, оскільки у травні поточного року Департамент розвитку персоналу та кадрової політики АТ «Укрзалізниця» у листом від 26.05.2022 № ЦЦУП-10/247 вже зобов`язував причетні структурні підрозділи, зокрема, і філію «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» АТ «Укрзалізниця» внести повну, достовірну та актуальну інформацію до бази АСУ «Кадри/Штат». Керуючись цієї вказівкою керівництво філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» АТ «Укрзалізниця» зобов`язало підпорядкованих працівників кадрової вертикалі, до якої і відноситься Позивач, усунути недоліки викладені у вказівці від 26.05.2022 № ЦЦУП-10/247. Позивач фактично приступила до виконання цієї вказівки та листом від 30.05.2022 № 248/НП-1 звітувала перед керівництвом філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» АТ «Укрзалізниця» про усунення відповідних недоліків в базі АСУ «Кадри/Штат» в частині внесення всіх відомостей до особових карток та біографічних довідок працівників, тобто фактично Позивач визнала, що ведення бази АСУ «Кадри/Штат» є її прямим обов`язком. Другим елементом складу дисциплінарного проступку є порушення або неналежне виконання обов`язків повинно стосуватись саме трудових обов`язків працівника. Як зазначено вище, обов`язок виконувати доручення начальника відділення передбачений п.2.12 Посадової інструкції менеджера з персоналу Дніпровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» АТ «Укрзалізниця» до обов`язку менеджера з персоналу, тобто так" обов`язки стосуються саме трудових обов`язків Позивача. Більше того, Позивач вже фактично приступала до виконання аналогічної вказівки наданої у травні 2022 року, але належним чином і тоді не виконала її, хоча і відзвітувала перед керівництвом філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» АТ «Укрзалізниця» про те, що все виконано і вся актуальна інформація внесена до бази АСУ «Кадри/Штат». Третім елементом складу дисциплінарного проступку є наявність вини працівника у порушенні трудової дисципліни. Вина у вчиненні дисциплінарного проступку полягає у психічному ставленні працівника до дій або бездіяльності, що призвели до порушення трудової дисципліни. З метою встановлення наявності вини, ч. 1 ст. 149 Кодексу законів про працю України передбачає обов`язок роботодавця до застосування дисциплінарного стягнення зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Саме з пояснень можна встановити причини дій або бездіяльності працівника, які призвели до порушення трудової дисципліни та, відповідно, встановити, наявність або відсутність у його діях або бездіяльності вини, а також встановити наявність об`єктивних факторів, що призвели до порушення трудової дисципліни. Відповідач виконав наведену вимогу Кодексу законів про працю України, про що, свідчить надане Позивачем пояснення від 03.10.2022 № 607/НП-1. Із пояснень Позивача керівництво філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» АТ «Укрзалізниця» не виявлено об`єктивних причин, які унеможливлювали виконання нею своїх посадових обов`язків, що свідчить про наявність вини Позивача. Тобто Позивач самоусунулась від належного виконання покладених обов`язків. Четвертим елементом складу дисциплінарного проступку є наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежними виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. З наведеного вище вбачається прямий зв`язок між діями Позивача та порушенням трудових обов`язків, а саме. Так, Посадовою інструкцією менеджера з персоналу Дніпровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» АТ «Укрзалізниця» чітко визначено, що саме повинен виконувати менеджер з персоналу, зокрема виконувати вказівки начальника відділення. Однак, Позивач не виконувала обов`язки визначені її Посадовою інструкцією, зокрема п.2.12 внаслідок чого база АСУ «Кадри/Штат» не була актуалізованою. Враховуючи вищевикладене, зокрема, наявність всіх елементів дисциплінарного проступку, 03.10.2022 на нараді під головуванням філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» АТ «Укрзалізниця» було ухвалено рішення про застосування дисциплінарного стягнення до Позивача шляхом оголошення догани та відповідно до наказу від 04.10.2022 №55-од позивачу оголошено догану. З викладеного вбачається, що вимоги Позивача про визнання незаконним та скасування наказу від 04.10.2022 №55-од є безпідставними та необґрунтованим. Стосовно вимог про компенсацію моральної шкоди. На думку представника відповідача, Позивач не дотрималась жодних вимог, передбачених судовою практикою в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Однак, висуваючи вимогу про відшкодування моральної шкоди Позивач не наводить жоден із наведених негативних наслідків. Крім того, Позивачем не зазначено з яких міркувань вона виходила, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується, такі відомості у позовній заяві відсутні. Позивач не надала жодного доказу, який би підтверджував спричинення йому моральної шкоди. На підстав вищевикладеного, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

На відзив представника відповідача позивачем було надано відповідь на відзив, в якому вона зазначила, що посилаючись на твердження у відзиві на позов, відповідач вводить суд в оману та просила задовольнити її позов у повному обсязі.

Суд, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідно до наказу № 92/ос від 11.05.2017р. позивача ОСОБА_1 було переведено на посаду помічника начальника з кадрових питань Дніпропетровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» ПАТ «Українська залізниця».

За результатами проведення реорганізацій було змінено назву Дніпропетровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» ПАТ «Українська залізниця» на Дніпровське відділення філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця», також змінено назву посади «помічник начальника з кадрових питань» на «менеджер з персоналу».

Відповідно до Наказу АТ «Українська залізниця» Філія «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту» № 55-од від 04.10.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» позивача за підписом директора філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця» А.Костенко та його першим заступником ОСОБА_3 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.Оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків, яке полягає у порушенні вимог ст. 139 КЗпП України щодо сумлінного, своєчасного і точного виконання вказівок та розпоряджень власника або уповноваженого ним органу, менеджеру з персоналу Дніпровського відділення філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця».

Оспорюваний наказ не містить посилань на те, в чому конкретно проявилось порушення позивачем її посадової інструкції. Лист №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022 був адресований керівникам філій АТ «Укрзалізниця».

Позивачем до матеріалів справи долучено посадову інструкцію менеджера з персоналу Дніпровського відділення філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця» в якій зазначені права та обов`язки Позивача. Відповідно до зазначеної Інструкції, вона не містить обов`язку ведення бази даних АСУ «Кадри/Штат» на посаді Позивача.

Відповідно до листа директор з управління персоналом та соціальної політики просив забезпечити наповнення бази АСУ «Кадри/Штат» достовірною інформацією. Роботу з моніторингу та актуалізації інформації в АСУ «Кадри/Штат» проводити постійно. Про результати проведеної роботи з моніторингу та актуалізації інформації повідомити до 25.08.2022 на адресу Lotus Notes: ОСОБА_4 Г_ЦПК_ВПАП6/ЦПК/УЗ/UKRZAL (а.с.15).

Відповідно до листа директора філії зазначено, що 13.09.2022, виявлені численні зауваження у веденні бази даних АСУ «Кадри/Штат» Дніпровського відділення. Зокрема:

- біографічні довідки працівників відділення заповнені некоректно, інформації вноситься несвоєчасно, деякі біографічні довідки відсутні;

- відсутня персональна інформація працівників відділення (освіта, родинний стан, картки на дітей працівників, нагородження та ін.. Зважаючи на вищевикладене, необхідно було до 16.00 13.09.2022 надати письмове пояснення менеджеру з персоналу ОСОБА_1 - стосовно зауважень та порушень, виявлених в ході перевірки ведення бази даних АСУ «Кадри/Штат» Дніпровського відділення (а.с.16).

У відповідь на вказаний лист позивач надала лист відповідь відповідно до якого зазначено, що постійна та безперервна робота по оновленню та актуалізації інформації бази даних АСУ «Кадри/Штат» Дніпровського відділення - ведеться задовільно, враховуючи умови роботи у період дії воєнного стану та застарілої комп`ютерної техніки, викладені у листі №ПВІЗТ-ВД/942 від 13.09.2022 посилання - є такими що не відповідають дійсності (а.с. 17).

Позивачем у відповіді на відзив до матеріалів справи долучено разом з відповіддю на відзив особові картки власноручно, а також заповнені в електронному вигляді, а також долучені біографічні довідки заповнені в електронному вигляді, дата заповнення 15.08.2022 (а.с.38-64).

Представником відповідача до матеріалів справи було долучено копії облікових карток працівників та біографічних довідок у базі АСУ «Кадри/Штат». Та у Відзиві зазначено, що відповідно до п.2.12 Посадової інструкції менеджера з персоналу Дніпровського відділення філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту) АТ «Укрзалізниця» до обов`язку менеджера з персоналу цього відділення входить виконання доручень начальника відділення. Натомість, Позивач, отримавши відповідну вказівку начальника відділення належним чином її не виконала, а саме не внесла повну, достовірну та актуальну інформацію до особових карток та біографічних довідок в базу АСУ «Кадри/Штат». Відповідачем підтвердження щодо надходження розпорядчого документу від керівника філії на ім`я Позивача для виконання зазначеного листа №ЦЦУП-10/468 від 15.08.2022, як письмовий доказ, суду не надавався.

Також відповідачем не надано доказів, яким чином проводився моніторинг, і в якому документі засвідчуються результати даного моніторингу. При зазначенні порушень відсутня конкретика.

Положеннями статті 3КЗпПУкраїни визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Згідно положень ст. ст. 139-142 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Відповідно до положень статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру, який полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника у трудовому колективі.

У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів», роз`яснено, що судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.ст.147-1,148,149КЗпПУкраїни правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи враховувалось при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме у КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків.

В наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо.

Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди суд вважає за необхідне відмовити в їх задоволенні з огляду на наступне. Відповідно до п .3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати нематеріального характеру внаслідок моральних та фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушені права власності (в тому числі інтелекту а явної), прав наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних нормальних зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушення стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Однак, висуваючи вимогу про відшкодування моральної шкоди Позивач не наводить жоден із наведених негативних наслідків.

Крім того, п.4 Постанови визначає обов`язок Позивача зазначити з яких міркувань вона виходила, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується, але такі відомості у позовній заяві відсутні.

Позивач не надала жодного доказу, який би підтверджував спричинення їй моральної шкоди.

Стаття 76 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частина 2 зазначеної статті передбачає, що ці дані встановлюються, зокрема, на підставі висновків експертів.

Пункт 6.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 передбачає, що на вирішення експерта можливо поставити, зокрема, такі запитання: -Чи є ситуація, яка досліджується по справі, психотравмувальною для підекспертного ? -Якщо так, то чи завдані підекспертному страждання (моральна шкода)? -Чи спричинені підекспертному страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджується по справі? Якщо підекспертному завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Отже, саме висновок експерта може бути належним доказом у цій справі в розумінні ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України. Документи наданні позивачем разом з позовною заявою характеризують лише його особистість, але не вказують на втрату нормальних життєвих зв`язків, приниження честі, гідності, престижу або ділової репутації, порушення інших цивільних прав

Відповідно до ч.1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивач жодним чином не дотримався вимог зазначеної статті.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. ст. 3, 139-142, 147-149,228,231, 237-1 КЗпП України, ч. 2 ст.124 Конституції України, ст.ст. 76, 81 ЦПК України, ч. 3 ст. 23 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, відшкодування моральної шкоди задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати наказ № 55-од від 04.10.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за підписом директора філії «ПВІЗТ» АТ «Укрзалізниця» А.Костенко та його першим заступником А.Селівановим.

Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) понесені судові витрати у розмірі 3473,40 грн.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Нестеренко