Провадження № 2-з/638/146/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2022 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Рибальченко Л.М.,

за участю секретаря Почерніної А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщені Дзержинського районного суду міста Харкова заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», Публічне акціонерне товариство «Банк Восток», ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 із заявою до Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця», треті особи: ПАТ «Дельта Банк», ПАТ «Банк Восток», ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

23 грудня 2022 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій вона просить: накласти арешт на об`єкти нерухомого майна, право власності на які зареєстроване за Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця», які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 : приміщення 5а, 6а в літ. «А-14» площею 44,2 кв. м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101; приміщення 1а, 2а,3а, 4а в літ. «А-14» площею 27,9 кв. м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101. Заборонити Харківській міській фінансово-кредитній спілці «Криниця» здійснювати будь-які дії пов`язані з технічним переобладнанням приміщень, знаходяться за адресою АДРЕСА_2 (приміщення 5а, 6а в літ. «А-14» площею 44,2 кв. м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101 та приміщення 1а, 2а, За, 4а в літ. «А-14» площею 27,9 кв.м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101), а також дії, пов`язані з реєстрацією цих приміщень, в тому числі: заборонити поділ цих приміщень, їх реконструкцію, ремонт, заборонити будь-які реєстраційні дії стосовно цих приміщень, а також інші дії, які можуть призвести до перетворення цих об`єктів нерухомого майна та/або до істотної зміни його вартості.; заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно та будь-яким іншим органам державної реєстрації прав відповідно до ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в тому числі Міністерства юстиції України, його структурним підрозділам та територіальним органам, виконавчими органами сільських, селищних та міських рад, Київській, Севастопольській міським районним, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, нотаріусам, іншим особам які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно) вчиняти будь-які дії, в тому числі реєстраційні, в державному реєстрі прав на нерухоме майно стосовно об`єктів нерухомого майна, а саме: приміщення 5а, 6а в літ. «А-14» площею 44,2 кв. м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101; приміщення 1а, 2а, За, 4а в літ. «А-14» площею 27,9 кв.м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначила, що вона первісно звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою про витребування майна з чужого незаконного володіння. У зв`язку з відчуженням первісним відповідачем предмету спору нежитлових приміщень, зі сторони позивача було подано клопотання про заміну відповідача на належного відповідача - Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця». Після придбання об`єкту нерухомості первісний відповідач ОСОБА_2 , здійснив реєстраційний поділ цього Обєкту, нежитлових приміщень 1-го поверху 1-1-:-1-4 в літ. «А-14» загальною площею 72,1 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , на дві частини без зміни їх поштової адреси: приміщення 5а, 6а в літ. «А-14» площею 44,2 кв. м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101; приміщення 1а, 2а,3а, 4а в літ. «А-14» площею 27,9 кв. м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101; швидке переобладнання ним об`єкту нерухомого майна в іпотеку за договором іпотеки від 23.08.2018 посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Єніною Л.В. за №1447 на забезпечення боргового в сумі 100000 гривень, що значно менше ціни придбання ним об`єкту нерухомого майна. Після звернення ОСОБА_1 до суду первісний відповідач ОСОБА_2 здійснив відчуження об`єктів нерухомого майна у власність Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця». Позивач вважає, що з боку належного відповідача - Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця», зареєстрованого власника витребуваного нерухомого майна Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця» в майбутньому також можуть бути здійснити певні дії для того, щоб ускладнити виконання судового рішення.

Розглянувши вищевказану заяву про забезпечення позову, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 із заявою до Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця», треті особи: ПАТ «Дельта Банк», ПАТ «Банк Восток», ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Згідно із частиною третьою статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно з ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Із системного аналізу зазначених норм права вбачається, що підставою для забезпечення позову має слугувати обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Забезпечення позову це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Суд застосовує заходи забезпечення позову у разі, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в справі.

З сукупного аналізу вищевказаних положень законодавства вбачається, що застосування у справі заходів забезпечення позову є виправданим, якщо з обставин справи встановлено об`єктивну можливість вчинення відповідачем дій, які можуть утруднити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 зроблено висновок, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

ОСОБА_1 в заяві про забезпечення позову не наведено обґрунтування того, що Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця» в майбутньому може здійснити певні дії для того, щоб ускладнити виконання судового рішення, відчужити, передати в подальшу іпотеку, поділити чи об`єднати нерухоме майно з метою ускладнення його ідентифікації, не зазначила доказів і не навела мотивів існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Окрім того, ОСОБА_1 не надала жодного доказу того що, Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця» намагається здійснювати будь-які дії пов`язані з технічним переобладнанням та/або поділом чи об`єднанням приміщень, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 (приміщення: 5а, 6а в літ. «А-14» площею 44,2 кв. м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101 та приміщення 1а, 2а,3а, 4а в літ. «А-14» площею 27,9 кв. м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову в зазначений нею спосіб.

Керуючись ст. 149-153, 258-263, 353-355 ЦПК України, суд, -

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до Харківська міська фінансова-кредитна спілка «Криниця», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», Публічне акціонерне товариство «Банк Восток», ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.М. Рибальченко