У Х В А Л А

12.12.2022 року м.Мостиська

єдиний унікальний номер №448/1246/22

провадження №2/448/458/22

Мостиський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Юрія БІЛОУСА,

з участю секретаря судового засідання Ірини РОМАНЧЕНКО,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Мостиська заяву представника позивача адвоката Голубінки Лілі Володимирівни про зміну підстав позову, подану в порядку статті 49 ЦПК України, в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Мостиської міської ради Львівської області, третя особа Приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, про визнання права власності на спадкове майно,

учасники справи:

позивач Тарас КУРАНТ - не з`явився,

його представник адвокат Ліля ГОЛУБІНКА (ордер серії ВС №1165202) не з`явилася (заява),

представник відповідача Мостиської міської ради - не з`явився,

третя особа Приватний нотаріус Роман ЯКСМАНИЦЬКИЙ не з`явився,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся в суд із позовом до відповідача Мостиської міської ради Львівської області, третя особа Приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, про: визнання права власності на спадкове майно.

У відповідності до пред`явлених позовних вимог, викладених у позовній заяві, позивач ОСОБА_1 просить визнати за ним право власності на житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 26.09.2022 року відкрито провадження по даній справі, призначено підготовче судове засідання.

На адресу суду надійшла письмова заява представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Голубінки Л.В., про зміну підстав позову, подану в порядку статті 49 ЦПК України.

Із змісту вказаної заяви вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 . Після смерті батька, позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець першої черги спадкування за законом, відповідно до ст. 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) звернувся в Мостиську державну нотаріальну контору Львівської області за оформленням своїх спадкових прав, де було заведено спадкову справу за номером у нотаріуса № 54/94 та на частину майна, а саме: грошові компенсації за час позбавлення волі з 03.04 по 04.1956 р., яка підлягає виплаті Мостиським районним фінансовим відділом, згідно рішення комісії з питань поновлення прав реабілітованих від 22.11.1991 р. та грошові компенсації за вилучене майно в розмірі 15 мінімальних заробітних плат, яка підлягає виплаті, згідно рішення комісії з питань поновлення прав реабілітованих, видано Свідоцтво про право на спадщину за законом від 13.04.1994 року.

Стверджує, що позивач ОСОБА_1 , є єдиним спадкоємцем спадкового майна за законом після смерті батька ОСОБА_4 , спадщину прийняв у встановленому законом порядку, інших спадкоємців, яким би належало право на частку у спадщині немає та враховуючи те, що відсутність належних правовстановлюючих документів на житловий

будинок створює складнощі в належному оформленні права власності, житловий будинок вважається таким, що прийнятий в експлуатацію, вважає, що за позивачем слід визнати право власності на вищевказаний житловий будинок в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5 .

Проаналізувавши доводи поданої в порядку статті 49 ЦПК України, письмової заяви та матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

У чинному ЦПК України процесуальні права та обов`язки сторін, в тому числі право позивача на збільшення або зменшення розміру позовних вимог, на зміну предмету або підстави позову регламентовано статтею 49 ЦПК України.

Згідно частини 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному розумінні є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

У розумінні цивільного-процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17.

Відповідно до частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (частина друга статті 189 ЦПК України).

Підстава позову - це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Водночас не вважаються зміною підстав позову:

- доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин;

- зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Незгода суду з наведеним у позовній заяві правовим обґрунтуванням щодо спірних правовідносин не є підставою для відмови у позові.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Проаналізувавши зміст письмової заяви, поданої представником позивача адвокатом Голубінкою Л.В., суд розцінює таку саме як «заяву про зміну підстав позову», оскільки у даному випадку стороною позивача первісні позовні вимоги не доповнено новими вимогами та не змінено предмет позову.

Враховуючи те, що інші (нові) вимоги, не заявлені стороною позивача, позивачем не змінено предмету позову, а також те, що зміна підстав позову (позовних вимог) необхідна для захисту прав позивача, суд приймає до розгляду вказану заяву, подану в порядку статті 49 ЦПК України.

Керуючись статтями 2-3, 10-13, 49, 189, 196-198, 260-261 ЦПК України, суд, -

постановив:

Прийняти до розгляду письмову заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Голубінки Лілі Володимирівни про зміну підстав позову, подану в порядку ст.49 ЦПК України, в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Мостиської міської ради Львівської області, третя особа Приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, про визнання права власності на спадкове майно.

Оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні до 10:00 год., 23.01.2023 року.

Повідомити сторони про час та місце судового засідання в порядку, передбаченому ст.128 ЦПК України.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що він має право не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії даної ухвали надіслати суду відзив на позов з урахуванням прийнятої до розгляду заяви про зміну предмета позову, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України). Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин 3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин 3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Визначити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання письмових пояснень щодо позову. У зазначений строк третя особа має право надіслати суду письмові пояснення щодо позову, які повинні відповідати вимогам ст.181 ЦПК України і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.3 ст.181, ч.4 ст.178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) письмових пояснень до суду, копію пояснень та доданих до нього документів треті особи зобов`язана надіслати іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Юрій БІЛОУС