Ухвала

28 листопада 2022 року

м. Київ

справа № 274/6661/21

провадження № 61-11678ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 01 грудня

2021 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 07 жовтня

2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до голови об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сокіл-1» м. Бердичів про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом до голови об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сокіл-1»

м. Бердичів (далі - ОСББ «Сокіл-1»), в якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність голови ОСББ «Сокіл-1» щодо ненадання відповіді на запити та звернення, а також відмову отримувати звернення та ігнорування таких звернень, запитів про надання публічної інформації, починаючи з 2019 року й до цього часу;

- визнати протиправною відмову голови ОСББ «Сокіл-1» надати копії протоколу загальних зборів, на яких розглядалося питання стосовно нього;

- зобов`язати голову ОСББ «Сокіл-1» розглянути запит від 25 вересня 2019 року про надання публічної інформації та надати відповідь на вказаний запит

у порядку, встановленому Законом України «Про доступ до публічної інформації»;

- надати копію протоколу зборів ОСББ «Сокіл-1» від 8 липня 2021 року;

- надати йому можливість ознайомитися з документами ОСББ «Сокіл-1» (протоколами, фінансовими звітами, договорами тощо).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області

від 21 жовтня 2021 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до винесення рішення по справі відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору суд, першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 не зазначив умов та не надав доказів, що б їх підтверджували, які у відповідності до статті 8 Закону України «Про судовий збір» є підставами для відстрочення сплати судового збору до винесення рішення по справі.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області

від 21 жовтня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху

у зв`язку з тим, що: позовна заява не містить прізвища, імені та по батькові відповідача, реєстраційного номеру облікової картки платника податків ОСОБА_1 (за його наявності) або номер і серію паспорта ОСОБА_1 (за відсутності реєстраційного номеру облікової картки платника податків), попереднього (орієнтованого) розрахунку суми судових витрат, які

ОСОБА_1 поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом, підтвердження ОСОБА_1 про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; до позовної заяви не додано копії всіх документів, що додаються до неї, для відповідача; не сплачено судовий збір.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області

від 01 грудня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до голови ОСББ

«Сокіл-1» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії повернуто заявнику у зв`язку з невиконанням вимог ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 21 жовтня

2021 року про залишення позовної заяви без руху.

Суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, виходив з того, що ОСОБА_1 не виконав вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 21 жовтня 2021 року та не сплатив судовий збір у розмірі 3 632,00 грн.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 07 жовтня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 01 грудня

2021 року залишено без змін.

25 листопада 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 01 грудня 2021 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 07 жовтня 2022 року, в якій заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу до суду першої інстанції для розгляду позовної заяви по суті.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права

є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд першої інстанції в ухвалі від 21 жовтня 2022 року зазначив, що

ОСОБА_1 необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме: вказати прізвище, ім`я та по батькові відповідача, реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_1 або номер та серію його паспорта; підтвердження того про те, що позивачем не подано іншого позову ( позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав. Окрім того, позивач не навів попередній ( орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи, та не долучив квитанцію, що підтверджує сплату судового збору у розмірі

3 632,00 грн. Також в ухвалі зазначено, що до позовної заяви не додано копії всіх документів, що додаються до неї.

Суд апеляційної інстанції зазначив, що вказані в ухвалі недоліки не були усунуті позивачем у встановлений строк. Звернувшись до суду із заявою

від 22 листопада 2021 року, ОСОБА_1 не вказав прізвище, ім`я та по батькові відповідача та не сплатив судовий збір. Обґрунтованого клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору або зменшення їх розміру також ним не подано.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати якщо, зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області дійшов правильного висновку, що основною умовою, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

Суд першої інстанції зазначив, що жодних доказів, які б підтвердили неможливість заявника сплатити судовий збір, з посиланням на свій матеріальний стан, заявником не було надано.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої стаття 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення

у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України; за видачу судами документів; у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом.

За своїм змістом перелік є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

У статті 3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 258 ЦПК України судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору при зверненні з позовною заявою немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що суд може своєю ухвалою зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, враховуючи майновий стан сторони.

Оскільки ОСОБА_1 не надав належних доказів на підтвердження клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з тим, що розмір судового збору перевищує п`ять відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, то Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області обґрунтовано відмовив у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Верховний Суд зазначає, що повернення позовної заяви не позбавляє ОСОБА_1 права подати нову позовну заяву, оформлену відповідно до вимог статті 175, 176 ЦПК України, сплатити судовий збір у встановленому законом порядку відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» або подати клопотання про звільнення від сплати судового збору, надавши належні та достатні докази на його підтвердження.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, колегія суддів вважає, що касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 01 грудня 2021 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 07 жовтня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до голови ОСББ «Сокіл-1» м. Бердичів про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 01 грудня 2021 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 07 жовтня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до голови об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сокіл-1» м. Бердичів про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Г. В. Коломієць

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник