Ухвала

05 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 619/5311/20

провадження № 61-11534ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 12 квітня 2021 року та постанову Харківського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОСЕРВІС» до ОСОБА_1 , Дергачівської районної державної адміністрації, третя особа - Головне Управління Держгеокадастру у Харківській області, про визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, визнання права оренди,

ВСТАНОВИВ:

21 листопада 2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Шевченко Д. С. через систему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 12 квітня 2021 року та постанову Харківського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року у зазначеній вище справі.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з частиною шостою статті 43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктом 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 передбачено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Касаційна скарга була сформована в системі «Електронний суд», однак доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи щодо яких відсутні відомості про їх реєстрацію у системі «Електронний суд», копій цієї касаційної скарги, зокрема: Товариству з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОСЕРВІС», Дергачівській районній державній адміністрації та Головному Управлінню Держгеокадастру у Харківській області, заявником не надано.

За частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За таких підстав заявнику необхідно було надати до суду докази надсилання листом з описом вкладення копії касаційної скарги іншим учасникам справи, щодо яких відсутні відомості про їх реєстрацію у системі «Електронний суд»,зокрема: Товариству з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОСЕРВІС», Дергачівській районній державній адміністрації та Головному Управлінню Держгеокадастру у Харківській області.

Аналогічний підхід Верховного Суду до застосування положень частини сьомої статті 43 ЦПК України при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження, викладено зокрема в ухвалах від 24 грудня 2021 року в справі № 495/2183/16-ц, від 31 січня 2022 року в справі № 369/4065/19, від 01 лютого 2022 року в справі № 345/2745/14-ц, від 09 лютого 2022 року в справі № 504/2175/17, від 14 лютого 2022 року в справі № 522/9796/20, від 17 лютого 2022 року в справі № 201/11868/21, від 17 лютого 2022 року в справі № 201/10105/21, від 22 лютого 2022 року у справі № 158/1164/21, від 19 жовтня 2022 року в справі № 677/379/22.

Враховуючи викладене, заявнику необхідно надати суду докази надсилання листом з описом вкладення копії касаційної скарги іншим учасникам справи, щодо яких відсутні відомості про їх реєстрацію у системі «Електронний суд».

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на наступне.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У касаційній скарзі заявник просить суд розстрочити сплату судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення у справі на підставі частини третьої статті 136 ЦПК України з урахуванням його майнового стану. До касаційної скарги додав квитанцію від 27 листопада 2022 року № 0.0.6.1 про часткову сплату судового збору в розмірі 4 204, 00 грн.

ОСОБА_1 зазначає, що внаслідок початку повномасштабної військової агресії Російської Федерації проти України він втратив роботу, був вимушений покинути своє місце проживання та переїхати до Дніпропетровської області, має статус внутрішньо переміщеної особи та намагається працевлаштуватися. Єдиним джерелом доходів ОСОБА_1 є виплати йому як внутрішньо переміщеній особі.

На підтвердження вказаного заявником надана довідка від 14 квітня 2022 року №1220- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Згідно з частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За змістом частини третьої статті 3 ЦПК Українипровадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

Надані заявником докази не є беззаперечними і достатніми доказами його скрутного майнового стану, не надають суду можливості в повній мірі оцінити майновий стан заявника та дійти висновку, що він не може сплатити судовий збір в повному розмірі.

Оскільки заявником не надано документів на підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік (2021 рік), суд не має змоги в повній мірі оцінити майновий стан заявника, а тому у задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір на загальних підставах у порядку і розмірі передбачених законом або надати суду інші докази, що підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати судового збору (наприклад, довідку органу ДФС України про доходи/майновий стан за попередній календарний рік - 2021 рік тощо).

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2 102,00 грн.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОСЕРВІС» містить вимоги немайнового характеру (визнання незаконним та скасування розпорядження, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, визнання права оренди).

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 12 квітня 2021 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОСЕРВІС» задоволено.

Визнано незаконним та скасовано розпорядження Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зі зміною виду цільового призначення та передачу її у приватну власність ОСОБА_1 від 20 жовтня 2020 року № 374» та скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий № :00:000:3872 (номер запису 39105383).

Визнано право оренди Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОСЕРВІС» за договором оренди землі від 29 грудня 2006 року, який 15 січня 2007 року зареєстровано за № 07 та договором від 29 грудня 2006 року, який 15 січня 2007 року зареєстровано за № 06 на земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий № :00:000:3872, яка створена шляхом об`єднання ділянок кадастровий номер :00:000:3468, площею 0,0044 га та кадастровий номер :00:000:3472, площею 0,0956 га.

Постановою Харківського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 12 квітня 2021 року про визнання права оренди Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОСЕРВІС»(Код 30592278) за договором оренди землі від 29 грудня 2006 року, який 15 січня 2007 року зареєстровано за №07 та договором від 29 грудня 2006 року, який 15 січня 2007 року зареєстровано за № 06 на земельну ділянку площею 0.1000 га, кадастровий №:00:000:3872 - скасовано.

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОСЕРВІС» (код 30592278) в цій частині - відмовлено.

В іншій частині заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 12 квітня 2021 року - залишено без змін.

ОСОБА_1 просить скасувати вказані судові рішення та відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Враховуючи те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОСЕРВІС» звернулося до суду першої інстанції у грудні 2020 року, то заявник за подання касаційної скарги в частині вимог немайнового характеру мав сплатити судовий збір у розмірі 12 612,00 грн (((2 102,00 грн х 3) 200 %).

Таким чином, беручи до уваги сплачений судовий збір - 4 204, 00 грн, заявнику необхідно доплатити судовий збір в розмірі 8 408,00 грн (12 612,00 грн - 4 204,00 грн).

Судовий збір підлягає перерахуванню або внесенню за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддеюпостановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 136, 185, 389, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6, 8 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 12 квітня 2021 року та постанову Харківського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров