Номер провадження: 22-ц/813/7750/22
Справа № 523/1639/21
Головуючий у першій інстанції Кисельов В. К.
Доповідач Комлева О. С.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

Головуючого-судді Комлевої О.С.,

суддів: Гірняк Л.А., Цюри Т.В.,

з участю секретаря Шлапак А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , представника товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт плюс» на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 14 липня 2022 року про забезпечення позову, постановлену під головуванням судді Кисельова В.К., повний текст ухвали складений 14 липня 2022 року, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт плюс», Виконавчого комітету Южненської міської ради Одеської області, ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, визнання незаконним та скасування запису про право власності, а також за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Укрдебт плюс», Виконавчий комітет Южненської міської ради Одеської області про визнання права власності, -

в с т а н о в и в:

У січні 2021 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт плюс» (далі ТОВ «Укрдебт плюс»), Виконавчого комітету Южненської міської ради Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, визнання незаконним та скасування запису про право власності.

Одночасно ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову, в якому просив накласти арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування своєї заяви зазначив, що 25 вересня 2006 року між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» і ОСОБА_4 укладено договір іпотеки, реєстровий №3247, за яким ОСОБА_4 передав в іпотеку квартиру АДРЕСА_1 , на забезпечення зобов`язання ОСОБА_5 за кредитним договором №0 від 25.09.2006 року, за яким ОСОБА_5 отримав для особистих потреб 42 000 доларів США.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер.

Позивач ОСОБА_2 є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_4 .

З урахуванням того, що існує ризик відчуження спірного майна на користь третіх осіб, в результаті чого буде втрачений ефективний захист порушених прав та інтересів спадкоємця, позивач просив забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 14 липня 2022 року заява про забезпечення позову задоволена.

Накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна: 101, що належить на праві власності ОСОБА_3 .

Визначено ОСОБА_2 розмір зустрічного забезпечення у сумі 8000 грн. та зобов`язано ОСОБА_2 сплатити вказану суму на депозитний рахунок суду у строк, що не перевищує десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Зобов`язано ОСОБА_2 у вказаний строк, тобто протягом десяти днів з дати отримання копію ухвали, надати до суду документи, що підтверджують сплату суму зустрічного забезпечення.

Роз`яснено ОСОБА_2 вимоги ч. 10 ст. 154 ЦПК України, що якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Не погоджуючись з ухвалою суду в частині задоволення заяви про забезпечення позову, а також в частині визначення розміру зустрічного забезпечення, ОСОБА_1 , представник ТОВ «Укрдебт плюс» звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду скасувати,постановити нове рішення, яким в задоволені заяви позивача про забезпечення позову відмовити в повному обсязі, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права.

В інший частині ухвала суду не оскаржується, а тому не переглядається.

В обґрунтування своєї апеляційної скарги апелянт зазначає, що позивачем не доведено суду ймовірність припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може заподіяти шкоди його правам, способам та інтересам до ухвалення рішення у справі, не доведено, що відповідач має намір вчинити дії, які в подальшому, у випадку задоволення позову, ускладнять захист прав та інтересів позивача без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.

Також апелянт зазначив, що ухвала суду в частині визначення розмір зустрічного забезпечення не є співмірною з ціною житлової нерухомості, та фактично зустрічне забезпечення втрачає свій сенс, як захід стимуляції заявників проти запобігання зловживання подання не підкріплених жодними доказами клопотань про забезпечення позовів.

Відзиву до суду надано не було.

Відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення.

Учасники справи про призначене судове засідання на 23 листопада 2022 року були сповіщені належним чином у відповідності до п.п. 2, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України (а.с. 242-249 т. 1).

Від адвоката Ковалевського Є.В., представника ТОВ «Укрдебт плюс», адвоката Горбачової Н.В., представника ОСОБА_2 до суду надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутністю (а.с. 1-6 т. 2).

Заяв, або клопотань про відкладення розгляду справи від учасників справи до суду не надходило.

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційний суд з метою дотримання строків розгляду справи, вважає можливим слухати справу у відсутність сторін, які своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, явка яких не визнавалась апеляційним судом обов`язковою.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, оскільки ухвала суду постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Згідно ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Задовольняючи заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив із того, що існує суттєвий ризик відчуження спірного майна на користь третіх осіб, в результаті чого буде втрачений ефективний захист порушених прав та інтересів спадкоємця.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ТОВ «Укрдебт плюс», Виконавчого комітету Южненської міської ради Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, визнання незаконним та скасування запису про право власності.

Одночасно ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову, в якому просив накласти арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування своєї заяви зазначив, що 25 вересня 2006 року між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» і ОСОБА_4 укладено договір іпотеки, реєстровий №3247, за яким ОСОБА_4 передав в іпотеку квартиру АДРЕСА_1 , на забезпечення зобов`язання ОСОБА_5 за кредитним договором №0 від 25.09.2006 року, за яким ОСОБА_5 отримав для особистих потреб 42 000 доларів США.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер.

Позивач ОСОБА_2 є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_4

13.01.2021 року з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, ОСОБА_2 дізнався, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно незаконно зареєстроване право власності на об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 на ім`я відповідача - ТОВ «Укрдебт плюс». Номер запису про право власності: 38867041. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101.

Підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 54799892 від 27.10.2020 року, ухвалене державним реєстратором Голубенко А.В., Виконавчий комітет Южненської міської ради Одеської області, Одеська область.

Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 54799892 від 27.10.2020 року, ухвалене державним реєстратором Голубенко А.В., Виконавчий комітет Южненської міської ради Одеської області, Одеська область є протиправним, запис про право власності 38867041 незаконним та підлягає скасуванню з наступних підстав.

Реєстраційні дії проведено без відома власника майна ОСОБА_4 , та порушує права та інтереси його спадкоємця, за захистом яких ОСОБА_2 звернувся з позовом до суду.

Предметом позову є визнання протиправним рішення державного реєстратора та скасування реєстрації права власності за ТОВ «Укрдебт плюс» на квартиру АДРЕСА_1 .

Після звернення до суду, позивачу стало відомо про існування договору купівлі-продажу, серія та номер: 173, виданий 26.01.2021 року, видавник: ОСОБА_6 , приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу, за яким новим власником спірної квартири є ОСОБА_3 .

З урахуванням викладеного, позивач просив визнати недійсним договір купівлі-продажу АДРЕСА_1 , визнання договору купівлі-продажу серія та номер: 173, виданий 26.01.2021 року, видавник: ОСОБА_6 , приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу, за яким новим власником спірної квартири є ОСОБА_3 .

Оскільки, в даному випадку існує необхідність в забезпеченні позову, так як є суттєвий ризик відчуження спірного майна на користь третіх осіб, в результаті чого буде втрачений ефективний захист порушених прав та інтересів спадкоємця, позивач просив забезпечити позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч.1 ст. 152 Цивільного процесуального кодексу України заява про забезпечення позову подається до суду, після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Згідно п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд керується тим, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Оскільки, між сторонами по справі виник спір щодо визнання протиправним рішення державного реєстратора та скасування реєстрації права власності за ТОВ «Укрдебт плюс» на квартиру АДРЕСА_1 , суд на законних підставах задовольнив заяву про забезпечення позову,наклавши арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна: 101, що належить на праві власності ОСОБА_3 .

На підставі вищевикладеного, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; з урахуванням встановленого спору між сторонами по справі, суд дійшов обґрунтованого висновку, що вимоги стосовно забезпечення позову є обґрунтованими, законними та співмірними із заявленими позовними вимогами, а невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду у випадку його постановлення на користь позивача, при цьому застосувавши зустрічне забезпечення позову.

Також колегія суддів погоджується з висновком суду щодо застосування розміру зустрічного забезпечення позову у сумі 8000 грн. та зобов`язання ОСОБА_2 сплатити вказану суму на депозитний рахунок суду, у строк, що не перевищує десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

З урахуванням того, що позивач не надав до суду відомості щодо свого майнового стану, а відповідно до ч. 1 ст. 159 ЦПК України у певних випадках відповідач або інша особа, чиї права або охоронювані законом інтереси порушені внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, має право на відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

З урахуванням викладеного, судна законних підставах визначив позивачу розмір зустрічного забезпечення у сумі 8000 грн., з зобов`язанням сплатити вказану суму на депозитний рахунок суду у строк, передбачений пунктом 8 статті 154 ЦПК України.

З вказаними висновками суду першої інстанції погоджується колегія суддів апеляційної інстанції.

Судове рішення відповідає вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки судові процедури повинні бути справедливими і розумними як до відповідача, так і до позивача.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 , представника ТОВ «Укрдебт плюс» про те, що позивачем не доведено суду ймовірність припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може заподіяти шкоди його правам, способам та інтересам до ухвалення рішення у справі, не доведено, що відповідач має намір вчинити дії, які в подальшому, у випадку задоволення позову, ускладнять захист прав та інтересів позивача без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат,колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки вимоги забезпечення позову є співмірними з заявленими позовними вимогами та відповідають вимогам цивільно-процесуального законодавства, а суд, оцінивши докази у їх сукупності, зважаючи на обставини, які передували зверненню позивача до суду за захистом своїх прав та доведеність дійсного виникнення спору між сторонами, на законних підставах задовольнив заяву, чим забезпечив позов ОСОБА_2 .

Апеляційний суд звертає увагу на те, що цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідності до заявлених позовних вимог.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

До того ж заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер та діють лише до ухвалення остаточного рішення в справі.

Доводи про те, що ухвала суду в частині визначення розмір зустрічного забезпечення не є співмірною з ціною житлової нерухомості, та фактично зустрічне забезпечення втрачає свій сенс, як захід стимуляції заявників проти запобігання зловживання подання не підкріплених жодними доказами клопотань про забезпечення позовів, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки застосовуючи зустрічне забезпечення позову, суд першої інстанції виходив із того, що позивач не надав до суду відомості щодо свого майнового стану та визначився з розміром зустрічного забезпечення з урахуванням обставин справи.

У відповідності з положеннями ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи, висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справа «Гірвісаарі проти Фінляндії», п. 32).

Пункт 1ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (Burg and others v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no. 2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41).

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Таким чином, ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права і підстави для її скасування відсутні.

На підставі ч.1 ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 368, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , представника товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт плюс» залишити без задоволення.

Ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 14 липня 2022 року в оскаржуваній частині залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 30 листопада 2022 року.

Головуючий ______________________________________ О.С. Комлева

Судді ______________________________________ Л.А. Гірняк

______________________________________ Т.В. Цюра