СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/216/22
ун. № 759/6494/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Твердохліб Ю.О.

за участю секретаря Гришиної А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право власності, стягнення збитків та упущеної вигоди,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить визнати відповідачів такими, що втратили право власності на квартиру АДРЕСА_1 , та стягнути з відповідачів на свою користь збитки у розмірі 110 000,00 грн та збитки у вигляді упущеної вимоги у розмірі 220 000,00 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 31.03.2021 р. визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. Справа передана судді 01.04.2021 року.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 02.04.2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. (т. 1 а.с. 24)

28.04.2021 року представник ОСОБА_2 подав відзив на позовну заяву та докази на підтвердження викладених у відзиві обставин (т. 1 а.с. 37-48, 51-113)

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 05.05.2021 року відмовлено у задоволенні заяви представника відповідачів ОСОБА_4 від 13.04.2021 року "Про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху у справі № 759/6494/21 на підставі ч.11 ст. 187 ЦПК України"; відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_2 від 29.04.2021 року "Про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі №759/6494/21 на підставі п.4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України в частині вимог до ОСОБА_3 про визнання такою, що втратила право власності на квартиру АДРЕСА_1 "; відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_2 від 29.04.2021 року "Про закриття провадження у цивільній справі №759/6494/21 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України у зв`язку з відсутністю предмету спору в частині вимог про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди у розмірі 220 000,00 грн та про стягнення збитків у розмірі 110 000,00 грн у зв`язку із відсутністю предмету спору" та зупинено провадження у справі №759/6494/21 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 759/5175/20 (т. 1 а.с. 136-137).

Постановою Київського апеляційного суду від 30.06.2021 року ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 05.05.2021 року в частині зупинення провадження у справі скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (т. 1 а.с. 189-193).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2021 року відмовлено у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 про відвід судді (т .1 а.с. 210).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08.02.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (т. 2 а.с. 22).

В судові засідання 12.04.2022, 29.07.2022, 26.10.2022 року та 28.11.2022 року позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, доказів поважності причин неявки в судове засідання суду не надали, заяв про відкладення або про розгляд справи у їх відсутності або у режимі відеоконференції матеріали справи не містять.

Відповідачі та їх представник в судове засідання не з`явились про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник відповідачів направила до суду заяву, у якій просила у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивача, залишити позовну заяву без розгляду, справу розглядати без участі відповідачів та їх представника.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, в силу ч. 3 ст. 131 ЦПК України суд визнає, що позивач не з`явився до суду повторно без поважних причин.

Вказані дії позивача свідчать про втрату ним юридичної заінтересованості в розгляді справи.

Згідно ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі "Цихановський проти України" національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Як зазначив Верховний Суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019) повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду навіть за наявності поважних причин такої неявки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Між тим, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Так, згідно ч. 5 ст. 223, п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинний ЦПК України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано з дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане з дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини га основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (не залежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що повторна неявка позивача в судове засідання свідчить про зловживання процесуальними правами та небажання підтримувати позовні вимоги, що є підставою для залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 10,13, 44, 131, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258, 259, 260 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право власності, стягнення збитків та упущеної вигоди залишити без розгляду.

Роз`яснити особі, позов якої залишено без розгляду, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Повний текст ухвали складено 28.11.2022 року.

Суддя Твердохліб Ю.О.