УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Повне товариство «Ломбард «Альянс автоіпотечних кредиторів Стецков та Компанія», Шевченківський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Київська міська рада Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зняття арешту та виключення з реєстру обтяжень нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом через свого представника-адвоката Місюна Р.М. до ОСОБА_2 , треті особи: Повне товариство «Ломбард «Альянс автоіпотечних кредиторів Стецков та Компанія», Шевченківський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Київська міська рада Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зняття арешту та виключення з реєстру обтяжень нерухомого майна.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що даний позов відлягає поверненню, виходячи з наступного.

Так, як вбачається з позовної заяви, вона підписана та подана до суду представником - адвокатом Місюном Р.М., на підтвердження повноважень якого долучено ордер серії КС № 632173 від 28.10.2021 року, а також копію Довіреності від 22.07.2021 року.

У той же час, надані документи не можуть бути прийняті в якості підтвердження повноважень представника позивача, з огляду на наступні обставини.

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». (ч. 4 с. 62 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно із ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно ч. 3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до п. 4, 5, 14, 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 № 36, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України.

Ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера.

Ордер містить наступні реквізити: серію, порядковий номер ордера; прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності, відповідно до статті 19 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правову допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01.01.2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро / адвокатського об`єднання та його місцезнаходження); адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро / адвокатського об`єднання, яке видає ордер; дату видачі ордера; підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»); підпис адвоката, який правову допомогу, якщо ордер виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»); підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро / адвокатським об`єднанням.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що, по-перше, повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру виданого на ведення справи в суді або довіреністю; по-друге, ордер на відміну від довіреності не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату.

Як вже зазначалось суддею, дана позовна заява підписана та подана до суду представником - адвокатом Місюном Р.М., на підтвердження повноважень якого долучено ордер серії КС № 632173 від 28.10.2021 року, а також копію Довіреності від 22.07.2021 року.

Слід також зазначити, що повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позову, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року у справі № 811/1507/18 від 29 травня 2019 року у справі № 202/5348/18.

Досліджуючи зміст ордеру серії КС № 632173 від 28.10.2021 року, а саме зворотної сторони вбачається, що: «Права без обмежень згідно угоди».

Однак суд зауважує, що адвокатом на підтвердження повноважень було долучено копію довіреності від 22.07.2021 року посвідченої державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко О.А., зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за попередньою домовленістю уповноважила Місюна Руслана Мечиславовича , ІНФОРМАЦІЯ_2 : «бути моїм представником в будь-яких установах, підприємствах, організаціях незалежно від їх форми власності та підпорядкування з питань ведення справ по оформленню моїх спадкових прав на майно, що залишилось після смерті мого батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також бути моїм представником в будь-яких установах, підприємствах, організаціях незалежно від їх форми власності та підпорядкування, в тому числі органах нотаріату, оціночних компаніях, податковій інспекції, водо-, газо-, енергопостачальних компаніях, сервісних центрах, Центрах надання адміністративних послуг, Центрах комунального сервісу, відділах реєстрації місця проживання, ОСББ, в Дозвільних центрах, державній адміністрації, Бюро технічної інвентаризації, проектних організаціях з питань продажу належної мені частки квартири АДРЕСА_1 , за ціну та на умовах на власний розсуд,.

Для чого надаю їй право: подавати від мого імені заяви (в тому числі щодо мого сімейного стану), отримувати необхідні довідки та документи (в тому числі свідоцтва про право власності, витяги, інформаційні довідки, дублікати, експертні оцінки, технічну документацію, отримати свідоцтва про право на спадщину та зареєструвати їх на моє ім`я тощо), розписуватись за мене, підписувати будь-які договори, в тому числі попередній договір та договір купівлі-продажу, мати у вказану квартиру вільний вхід, отримати належні мені гроші, сплачувати необхідні платежі та податки, отримувати витяги з Державного земельного кадастру, технічну документацію, отримати кадастровий номер земельній ділянці тощо; представляти мої інтереси з питань реєстрації майна, а також виконувати всі інші дії, пов`язані з цією довіреністю.»

Зі змісту копії довіреності судом не встановлено, що між сторонами за попередньою домовленістю було узгоджено й надано адвокату право підпису позовної заяви, а також право представляти інтереси ОСОБА_1 в Шевченківському районному суді міста Києва.

У зв`язку з чим суддя приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви, з огляду на підписання її особою, повноваження якої належним чином не підтверджені.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що позовну заяву подано та підписано особою, яка не надала суду належні документи наявності повноважень на підпис позовної заяви та подання її до суду від імені та в інтересах позивача, що є підставою для повернення заяви позивачу з огляду на положення п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Частиною 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Повне товариство «Ломбард «Альянс автоіпотечних кредиторів Стецков та Компанія», Шевченківський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Київська міська рада Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зняття арешту та виключення з реєстру обтяжень нерухомого майна - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: