Справа № 309/1877/19
Провадження № 2/309/474/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання Бринзей Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: приватний нотаріус Рошинець Наталія Павлівна, про скасування свідоцтва про право на спадщину,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Довгій В.І., звернувся до суду до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: приватний нотаріус Рошинець Наталія Павлівна з позовом про скасування свідоцтва про право на спадщину. Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , який проживав на момент смерті за адресою: АДРЕСА_1 . На момент смерті з ним проживала його дружина ОСОБА_4 , 1932 року народження. ІНФОРМАЦІЯ_2 матір позивача ОСОБА_4 померла.

Після смерті матері за місцем її проживання у відповідності до ст.1220 ЦК України відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач вважав, що прийняв спадщину автоматично, а тому у встановлений строк не подав заяву про прийняття спадщини. При зверненні до приватного нотаріуса для оформлення спадщини на спадкове майно нотаріус роз`яснив, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим йому необхідно звернутися до суду для надання додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки на момент смерті ОСОБА_4 проживала сама, що підтверджується довідкою Драгівської сільської ради за №122 від 24.01.2019 р.

У зв`язку з чим ОСОБА_1 звернувся до Хустського районного суду Закарпатської області з позовом про надання додаткового строку для подання зави про прийняття спадщини за законом після смерті матері, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . За наслідком розгляду справи Хустський районний суд Закарпатської області 26 березня 2019 року у справі № 309/579/19 виніс рішення яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено та надано йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Після набрання рішенням законної сили, позивач звернувся до приватного нотаріуса Рошинець Н.П. із заявою про прийняття спадщини за законом, оформивши відповідно заяву про прийняття спадщини після смерті своєї матері. При поданні заяви про прийняття спадщини до приватного нотаріуса з`ясовано, що спадщину за померлою оформив ОСОБА_2 , онук померлої, який є спадкоємцем п`ятої черги. Отже, відповідачем при оформленні свідоцтва права на спадщину порушені вимоги закону, у зв`язку із чим у відповідності до ст.1301 ЦК України, свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видано, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.

Враховуючи зазначені порушення закону, просив задовольнити позов в повному обсязі та визнати свідоцтво на спадщину за законом, реєстраційний номер 781, що видане 04 квітня 2018 року приватним нотаріусом Рошинець Н.П., недійсним.

Представник відповідача ОСОБА_5 подав відзив на позов у якому вказує, що відповідач не визнає позовні вимоги, твердження позивача є безпідставними, та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі. У відзиві на позов зазначив, що при житті діда відповідача - ОСОБА_3 та баби ОСОБА_4 , він проживав разом з ними. Дідо ОСОБА_3 помер в 2008 році, а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його баба. Після смерті діда ОСОБА_3 він проживав разом з бабою та доглядав за нею. Всі витрати по її утриманню, лікуванню здійснював він. Всі ці обставини підтверджуються довідкою Драгівської сільської ради від 02.11.2017 року, якою стверджено, що на момент смерті баби ОСОБА_3 він теж проживав з ними, що підтверджується довідкою Драгівської сільської ради від 07.11.2011 року. Ним здійснювався поточний ремонт будинку за адресою АДРЕСА_1 .

За наведених підстав він звернувся до приватного нотаріуса Хустської нотаріальної контори про вступ у спадщину за померлим дідом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , і нотаріусом йому видано свідоцтво про право на спадщину. Після чого він зареєстрував житловий будинок з надвірними спорудами за собою. Позивачу рішенням Хустського районного суду від 26 вересня 2019 року було надано додатковий строк 2 місяці подати заяву про вступ у спадщину, вказаний строк вже минув. За наведених підстав відповідач вважає, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Представником позивача подана відповідь на відзив в якому він вказує, що відповідач пропустив строк для подання відзиву на позовну заяву, не використав надані йому можливості, а просто проігнорував строк для подання відзиву подав його з пропуском строку, що в свою чергу вказує на неможливість приєднання до даної справи поданого відзиву, що передбачено ч.8 ст. 178 ЦПК України, якою встановлено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Крім цього, поданий відзив не відповідає вимогам ст.178 ЦПК України, зокрема п.1-2 ч.1 вказаної статті, оскільки в поданому відзиві не зазначено номер справи та РНОКПП відповідача, таким чином вказаний відзив на позовну заяву не відповідає вимогам, встановленим законодавством, що є додатковою підставою повернення відзиву відповідачу та розгляду справи за наявними матеріалами.

Згідно з рішенням Хустського районного суду від 26 березня 2019 року у справі №309/579/19 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено та надано йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Отримавши рішення Хустського районного суду, яке набрало законної сили, ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із відповідною заявою. Незважаючи на те, що відповідач не погоджується із тим, що суд надав позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, але при цьому не оскаржив дане рішення після отримання позовної заяви та ознайомлення із рішенням суду та не використав права передбаченого ч.1 ст.352 ЦПК України, і права на оскарження даного рішення вже не має.

Крім того, позивач повторно звернувся в Драгівську сільську раду з метою отримання достовірних відомостей про проживання на момент смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , на яку отримав довідку за № 1470 від 06.12.2019 року, згідно якою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 згідно погосподарської книги №1, особовий рахунок № НОМЕР_1 з ним разом проживала його дружина ОСОБА_4 , 1931 року народження, також до вказаної довідки була додана відповідна копія із погосподарської книги, яка належним чином завірена та довідка за №1479 від 06.12.2019 року згідно якої ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 на момент смерті проживала одна, також до вказаної довідки була додана відповідна копія із погосподарської книги, теж належним чином завірена.

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги, щодо предмета спору: приватний нотаріус Рошинець Наталія Павлівна в судове засідання на розгляд справи не з`явилася, позов заперечила в поданих поясненнях зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , баба ОСОБА_2 . Останній звернувся до неї як нотаріуса за оформленням спадкових прав.

ОСОБА_2 було роз`яснено, що при наявності спадкоємців першої черги та прийнятті ними спадщини він не буде спадкувати нічого. Одночасно роз`яснено статтю 1258 ЦК України «Черговість спадкування за законом», в якій прописано «Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу».

ОСОБА_2 хотів зібрати відмови від дітей спадкодавці, але так як не всі на той період були вдома, в тому числі і позивач, який зі слів ОСОБА_2 , перебував на території Чеської Республіки, то було прийнято рішення почекати шість місяців з дня відкриття спадщини, і якщо ніхто не прийме спадщину з попередніх черг спадкоємців, тоді прийме він спадщину. Згідно вищевикладеного ОСОБА_2 подав заяву про прийняття спадщини за законом за два дні до спливу шестимісячного терміну з дня відкриття спадщини, а саме, 02 листопада 2017 року. І згідно ст.1265 ЦК України отримав свідоцтво на спадщину, без порушень будь-якого законодавства України, так як ніхто зі спадкоємців першої черги не прийняв спадщину.

Щодо прийняття спадщини позивачем ОСОБА_1 , пояснює, що суд розглянув справу про продовження строку на прийняття спадщини без залучення нотаріуса, в якого була заведена спадкова справа, а залучив іншого нотаріуса, і хоча продовжувався строк на прийняття спадщини за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , витяги щодо заведення спадкової справи суд не витребував і не перевірив належним чином коло спадкоємців, які прийняли спадщину.

Представник позивача в судове засідання на розгляд справи не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги повністю підтримує та просить суд задовольнити позовні вимоги на підставі наявних у справі доказів.

Представник відповідача в судове засідання на розгляд справи не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги заперечує, просив суд відмовити в задоволенні позову на підставі наведених в поданому на позов відзиві та доданих до нього доказів.

Третя особа без самостійних вимог приватний нотаріус Рошинець Н.П. в судове засідання не з`явилася. В поданому клопотанні просила розглянути справу без її присутності.

У відповідності до порядку, визначеного ч.2 ст.247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 05 травня 2017 року, виданого виконавчим комітетом Драгівської сільської ради Хустського району Закарпатської області. Згідно копією довідки Драгівської сільської ради за №575 від 13 травня 2019 року, виданої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , до дня смерті матері ОСОБА_4 , 1932 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , в будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 вона проживала одна.

Після смерті ОСОБА_4 залишилася спадщина, а саме житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який вона успадкувала, після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , але своїх спадкових прав не оформила. Факт її спільного проживання з померлим підтверджується копією довідки Драгівської сільської ради за №576 від 13 травня 2019 року, виданої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що до дня смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , в будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 постійно проживали та була зареєстрована дружина померлого ОСОБА_4 , 1932 року народження.

З інформаційної довідки № 167680210 від 23.05.2019 р з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, вбачається, що житловий будинок загальною площею 89 кв.м., житловою площею 36 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 відповідач ОСОБА_2 набув на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом за №781, виданим 04.04.2018 року приватним нотаріусом Хустського районного округу Закарпатської області Рошинець Н.П., яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав за № 25581327.

26 березня 2019 року рішенням Хустського районного суду Закарпатської області у справі 309/579/19 ОСОБА_1 надано додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, яке набрало законної сили 03 травня 2019 року.

Як вбачається з оглянутої в судовому засіданні копії спадкової справи №77/2017, заведеної за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , її онук ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , мешканець АДРЕСА_2 , 02 листопада 2017 року звернувся з заявою до приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П. про прийняття спадщини. 04 квітня 2018 року ОСОБА_2 звернувся із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_3 , чоловікові спадкодавиці, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємицею якого була його дружина ОСОБА_4 , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав. 04 квітня 2018 року ОСОБА_2 видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке зареєстроване за №781.

Також з оглянутої у судовому засіданні спадкової справи вбачається, що до матеріалів спадкової справи ОСОБА_2 додав довідку Драгівської сільської ради, згідно якої на день смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в спадковому будинку, який розташований в АДРЕСА_1 , спільно проживала дружина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та довідку Драгівської сільської ради, згідно якої до дня смерті ОСОБА_4 , 1932 року народження на день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 в спадковому будинку який розташований в АДРЕСА_1 вона проживала сама.

В матеріалах спадкової справи наявна і заява ОСОБА_1 від 27 травня 2019 року про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_4 , до якої додано зокрема і рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 26 березня 2019 року у справі № 309/579/19.

Оцінивши усі докази, зібрані в справі у їх сукупності, виходячи з обставин, встановлених під час судового розгляду справи, враховуючи норми діючого законодавства, яким врегульовані встановлені судом правовідносини, керуючись принципом верховенства права, суд дійшов до таких висновків.

У відповідності до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини згідно до ст.1218 ЦК України входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.2 цієї статті часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до вимог ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

За змістом ст.1223 цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст.1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не виходить до цього числа.

За вимогами ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Особливість визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину як спеціального способу захисту спадкових прав судом зумовлена сутністю свідоцтва про право на спадщину, що за своєю правовою природою не є правочином, про що наголошено у постанові Верховного Суду від 15.10.2019 (судова справа № 916/780/18).

Судом в судовому засіданні було встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином померлої матері ОСОБА_4 та відповідно і спадкоємцем першої черги спадкування. Натомість відповідач ОСОБА_2 є онуком померлої та у відповідності до положення ч.1 ст.1265 ЦК України відноситься до спадкоємців п`ятої черги. У свою чергу ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини, однак він звернувся до Хустського районного суду Закарпатської області із позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, який судом задоволено та надано йому два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини. Дане рішення суду набрало законної сили 03 травня 2019 року. Після чого позивач у межах двомісячного строку подав приватному нотаріусу Хустського нотаріального округу Рошинець Н.П. подав заяву про прийняття спадщини. Відповідач після ознайомлення із текстом рішення не скористався правом його оскарження.

Отже, позивач скориставшись правом на надання додаткового строку для прийняття спадщини та подання відповідної заяви про прийняття спадщини має першочергове право на спадкування після смерті своєї матері.

Суд не бере до уваги твердження відповідача, що після смерті діда ОСОБА_3 він проживав разом з бабкою та доглядав за нею та що всі витрати по її утриманню, лікуванню здійснював він. І що ці обставини підтверджуються довідкою Драгівської сільської ради від 02.11.2017 року, якою стверджено на думку відповідача, що на час смерті баби ОСОБА_4 з нею проживав він. Крім цього відповідач також зазначає, що на день смерті діда ОСОБА_3 він теж проживав і це підтверджується довідкою Драгівської сільської ради від 07.11.2011 року. Вказане твердження під час судового розгляду було спростовано матеріалами спадкової справи.

В силу положення ч.3 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. Таким чином у даному випадку достатньо визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним.

Суд, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх досліджені, проаналізувавши матеріали справи проаналізувавши факт спадкування за законом саме почергово, позовні вимоги ОСОБА_1 слід задовольнити.

Інших належних і допустимих доказів в судовому засіданні сторонами не наведено.

Керуючись ст. ст. 13, 16, 253, 257-258, 266, 526, 1046, ЦК України, ст.ст. 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , жителя АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , жителя АДРЕСА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: приватний нотаріус Рошинець Наталія Павлівна, про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним - задовольнити.

Визнати свідоцтво про право на спадщину за законом, за реєстровим номером 781, яке видане 04 квітня 2018 року приватним нотаріусом Рошинець Н.П. на ім`я спадкоємця ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 недійсним.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.