Житомирський апеляційний суд
Справа №296/6304/17 Головуючий у 1-й інст. Маслак В. П.
Категорія 76 Доповідач Миніч Т. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Миніч Т.І.

суддів: Трояновської Г.С.,

Павицької Т.М.

секретаря

судового засідання Кузьменко А.О.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу Комунального підприємства "Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера" Житомирської обласної ради

на рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 03 червня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Маслак В.П.

у цивільній справі №296/6304/17 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера" Житомирської обласної ради про визнання незаконним та скасування наказу,-

в с т а н о в и в:

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом. Просив поновити строк на оскарження наказу 05-Д від 06.10.2016, визнати незаконним та скасувати наказ №05-Д від 06.10.2016 Комунального підприємства Житомирської обласної ради «Житомирської обласної філармонії імені Святослава Ріхтера» про оголошення догани ОСОБА_1 . В обґрунтування поданого позову зазначав, що про існування вказаного наказу йому стало відомо після ознайомлення 26.07.2017 представника в Корольовському районному суді м.Житомира із матеріалами справи №296/1927/17 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі. Вказував, що трудової дисципліни не порушував, відповідно, наказ №05-Д від 06.10.2016 вважає незаконним й таким, що має бути скасованим.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 03 червня 2022 року поновлено строк для оскарження наказу №05-Д від 06.10.2016 Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради в частині оголошення догани ОСОБА_1 .

Визнано незаконним та скасовано наказ №05-Д від 06.10.2016 Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради в частині оголошення догани ОСОБА_1 .

Цим же рішенням стягнуто з Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради до державного бюджету судовий збір в розмірі 640,00 грн.

У поданій апеляційній скарзі Комунальне підприємство "Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера" Житомирської обласної ради просить вказане рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції незаконне та необґрунтоване, ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права. Зокрема апелянт зазначає, що на виконання вимог ч.1 ст.149 КЗпП України перед застосуванням дисциплінарного стягнення 06 жовтня 2016 року художнім керівником філармонії - ОСОБА_2 , старшим касиром - ОСОБА_3 , старшим інспектором з кадрів - ОСОБА_4 був складений акт про те, що ОСОБА_1 був ознайомлений з Доповідною запискою директора-розпорядника Балюрка В.С. щодо порушення посадових обов`язків старшим адміністратором ОСОБА_1 , але відмовився від надання письмових пояснень, не мотивуючи відмову. 06 жовтня 2016 року художнім керівником філармонії - ОСОБА_2 , старшим касиром ОСОБА_3 , старшим інспектором з кадрів - Ломачук Т.І. був складений акт про те, що ОСОБА_1 був ознайомлений з Наказом №05-Д від 06.10.2016 року «Про оголошення догани», але відмовився поставити на ньому свій підпис, що підтверджує ознайомлення його з наказом. Вважає, що відмова працівника від ознайомлення із наказом про оголошення догани або від засвідчення цього факту своїм підписом не скасовує чинності дисциплінарного стягнення. Крім того, вказує, що догану можна оскаржити відповідно до статей 225, 233 КЗпП у тримісячний строк із дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. Таким днем слід уважати день ознайомлення працівника з наказом (розпорядженням) про оголошення йому догани незалежно від дня видання цього наказу. Відповідно до Акту від 06.10.2016 року вбачається, що ОСОБА_1 був ознайомлений з Наказом № 05-Д саме 06.10.2016 року, проте позовна заява ОСОБА_1 датована 09.08.2017р., тобто з порушенням строків на оскарження догани, на що суд першої інстанції уваги не звернув.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 з 03.03.2014 обіймає посаду старшого адміністратора Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради, що підтверджується записом №16 в трудовій книжці (а.с.223 226).

Директор розпорядник Балюрко В.С. 30.09.2016 склав доповідну записку на ім`я Генерального директора КП «Обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Даценка П.Х., за замістом якої 30.09.2016 адміністратор ОСОБА_1 допустив продаж квитків глядачам перед початком концерту, грубо порушивши трудову дисципліну (а.с.33).

Згідно акту від 06.10.2016, складеного художнім керівником філармонії ОСОБА_2 , старшим касиром ОСОБА_3 , ст. інспектором з кадрів ОСОБА_4 , старший адміністратор ОСОБА_1 був ознайомлений з доповідною запискою директора -розпорядника Балюрка В.С. щодо порушення посадових обов`язків старшим адміністратором ОСОБА_1 , але відмовився від надання письмових пояснень, не мотивуючи відмови (а.с.34).

Наказом Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради №05-Д від 06.10.2016 ОСОБА_1 , старшому адміністратору, за порушення трудової дисципліни, а саме, за неналежне виконання посадових обов`язків, покладених на нього трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку (порушив «Інструкцію з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно освітніх закладах», незаконно розповсюджував квитки, не знаходився у глядацькій залі у час проведення концерту, як це визначено посадовими обов`язками). Підставою для винесення догани вказано доповідну записку директора розпорядника Балюрка В.С. від 30.09.2016 та акт про відмову ОСОБА_1 від надання письмових пояснень від 06.10.2016 (а.с.35).

Згідно акту від 06.10.2016., складеного художнім керівником філармонії ОСОБА_2 , старшим касиром ОСОБА_3 , ст. інспектором з кадрів ОСОБА_4 , старший адміністратор ОСОБА_1 був ознайомлений з наказом №05-Д від 06.10.2016 «Про оголошення догани», але відмовився поставити на ньому свій підпис (а.с.36).

Вирішуючи спір, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про те, що дисциплінарне стягнення на позивача накладено неправомірно.

При цьому судом враховано, що згідно зі статтею 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Відповідно до положень статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Згідно ч.1 ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пiзнiше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника вiд роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у вiдпустцi.

Статтею 149 КЗПП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17 зазначено, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є: дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Як роз`яснено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 року №9 "Про практику розгляду судами трудових спорів" під час розгляду справи правова оцінка дисциплінарного проступку має проводитись на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі, з урахуванням письмового пояснення працівника, яке є однією з важливих гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру та заходом дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником дисциплінарного проступку. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Відтак, виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного працівником невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Наявність вини є обов`язковою умовою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Аналогічні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду від 07.10.2018 року у справі № 718/801/17.

В даному випадку судом встановлено, що 06.10.2016 року старшому адміністратору ОСОБА_1 оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме, за порушення «Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно освітніх закладах», незаконне розповсюдження квитків, відсутність у глядацькій залі у час проведення концерту. При цьому, підставою винесення наказу стала, зокрема, доповідна записка директора розпорядника Балюрка В.С. від 30.09.2016 року, в якій вказано лише про одне порушення продаж квитків глядачам перед початком концерту.

Згідно п.2.12 посадової інструкції старшого адміністратора, затвердженої Генеральним директором ОСОБА_5 12.01.2011, визначено обов`язок безпосередньо займатися розповсюдженням квитків на заплановані концерти відповідно до Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах. Також п.2.6 посадової інструкції передбачено обов`язок чергувати під час проведення концертів у глядацькій залі.

Згідно акту від 03.03.2014, складеного генеральним директором ОСОБА_6 , зав. складом ОСОБА_7 , старшим інспектором з кадрів ОСОБА_4 , старший адміністратор ОСОБА_1 був ознайомлений з посадовою інструкцією старшого адміністратора, але відмовився поставити на ній свій підпис, не мотивуючи відмови (а.с.235).

Разом з тим, суд надав оцінку наданому доказу та обгрунтовано не взяв до уваги посадову інструкцію старшого адміністратора, затверджену Генеральним директором ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка містить печатку «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера», оскільки лише 22.11.2012 згідно рішення Житомирської обласної ради №701 Комунальне підприємство «Житомирська філармонія» перейменоване на Комунальне підприємство «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера», що підтверджується записом у трудовій книжці ОСОБА_1 за №15 (а.с.225 на звороті).

Вимоги протокольної ухвали суду від 09.09.2021 надати оригінал посадової інструкції старшого адміністратора та наказу, яким введено в дію печатку «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера», відповідачем не виконано.

Тому, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції в тій частині, що відповідачем не доведено факт ознайомлення ОСОБА_1 зі змістом посадової інструкції старшого адміністратора, чинної на момент виникнення спірних правовідносин.

Крім того, допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 не змогли підтвердити факт продажу квитків ОСОБА_1 перед початком концерту та будь-яких фактів порушення останнім трудової дисципліни. Вказали, що ОСОБА_1 мав передати вже куплені квитки глядачам, що було поширеною практикою у філармонії, якщо люди прибували на концерт з районів. Підтвердили належне виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків.

Свідок ОСОБА_11 пояснення по суті заданих питань надати не зміг, обставин притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не пам`ятає.

Жоден свідок, окрім ОСОБА_12 , який був ініціатором дисциплінарного стягнення, не зміг підтвердити факт порушення позивачем трудової дисципліни, а саме, продаж квитків глядачам перед початком концерту та відсутність у глядацькій залі під час проведення концерту.

Однак, суд критично віднісся до показів ОСОБА_12 , який на момент виникнення спірних правовідносин обіймав посаду директорарозпорядника філармонії, та згідно пояснень свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 зазнавав постійного тиску зі сторони адміністрації філармонії. Сам же ОСОБА_12 в судовому засіданні вказав, що між ним та позивачем існували спори, непорозуміння.

Вищевказане свідчить про недоведеність відповідачем факту порушення позивачем вимог посадової інструкції, трудової дисципліни та відсутність підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності.

Також враховуючи, що про існування наказу 05-Д від 06.10.2016 Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про оголошення догани ОСОБА_1 стало відомо після ознайомлення 26.06.2017 із матеріалами по справі №296/1927/17, що підтверджується заявою від 26.06.2017 (а.с.2), а звернення до суду з даним позовом відбулося 10.08.2017, були наявні підстави для поновлення строку оскарження позивачем наказу №05-Д від 06.10.2016.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, про недоведеність відповідачем фактів винного вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду не спростовують та на їх правильність не впливають, а зводяться до переоцінки доказів. Разом з тим, будь-яких процесуальних порушень, які б давали підстави для переоцінки доказів, апеляційним судом не встановлено.

Виходячи із наведеного, підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення апеляційний суд не вбачає, оскільки воно постановлено судом із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.258,259,367,374,375,381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера" Житомирської обласної ради залишити без задоволення.

Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 03 червня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: Судді: