Справа № 369/2753/21
Провадження №2-п/369/63/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.10.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді: Волчко А.Я.

при секретарі: Миголь А.А.

за участі представника позивача: Опришко Є.В.

за участі заявника: ОСОБА_1

за участі представника заявника: Єфремова Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 21.06.2022 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Герасимів Юлія Вадимівна про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

21.09.2022 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшли матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 21.06.2022 року у справі №369/2753/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Герасимів Юлія Вадимівна про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 21.09.2022 року заяву передано до провадження судді Волчко А.Я.

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області по справі № 369/2753/21 від 21.06.2022 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Герасимів Юлія Вадимівна, про визнання прав власності на майно в порядку спадкування позов було задоволено в повному обсязі.

Відповідач, дізналась про винесене заочне рішення лише 01.09.2022, коли отримала копію рішення суду у поштовому відділенні за місцем своєї реєстрації, направлений їй судом рекомендованим листом (трек номер 800).

До 21.06.2022 суд не ухвалював рішень про розгляд справи в порядку, в якому буде ухвалене заочне рішення.

Суд не мав правових підстав 21.06.2022 ухвалювати у вказаній справі заочне рішення

з огляду на таке.

Так відповідач не був повідомлений належним чином про дату і час судового засідання з огляду на таке.

24.02.2022 року позивач разом із своїм представником адвокатом Кушніром О.П. та зі свідками, яких вона заявляла, з`явилась до Києво-Святошинського районного суду Київської області для участі у черговому судовому засіданні, однак представники служби судової охорони не пустили їх до приміщення суду, посилаючись на те, що цього ж дня в Україні було оголошено військовий стан і всі справи зняти з розгляду. Того ж дня між нею та адвокатом Кушніром О.П. було розірвано договір про надання правової допомоги. Жодного іншого адвоката відповідач до 01.09.2022 не уповноважувала бути її представником у цій справі.

Отже, 24.02.2022 судового засідання не відбулось.

Підтвердженням цього, є наявна у матеріалах справи копія розпорядження В.О. Голови суду № 5 від 24.02.2022 про зняття з розгляду справ у зв`язку із оголошенням в Україні військового стану. Цього ж дня наступне судове засідання у справі нібито було призначено на 09 год. 20 хв 24.05.2022, однак оскільки відповідача не було допущено до приміщення суду, то у неї не було повідомлено під розписку про дату наступного засідання. Про таку дату судового засідання відповідач дізналась із матеріалів справи, з якими у вересні 2022 року ознайомився її новий представник у справі адвокат Єфремов Є.О.

При цьому, із матеріалів справи вбачається, що жодних судових повісток чи інших повідомлень про виклик в судове засідання, призначене на 24.05.2022, за адресою її проживання судом не направлялось.

Тобто, відповідач не була належним чином повідомлена про призначення справи на 24.05.2022.

Тому вважає, що в матеріалах справи немає доказів, які б підтверджували проінформованість учасників справи про судове засідання 24.05.2022. Таким чином вважають, що у суду не було підстав розглядати справу 24.05.2022.

Із матеріалів справи вбачається, що наступне судове засідання у справі було призначено на 21.06.2022, однак в матеріалах справи відсутні будь-які докази направлення їй за адресою проживання судових повісток про зазначене судове засідання. В матеріалах справи також відсутні докази направлення судом повісток і іншим учасникам справи: сторонам, третій особі, свідкам.

Тобто, відповідач не була належним чином повідомлена про судове засідання, що було призначене на 21.06.2022.

Відповідач навіть була позбавлена отримати інформацію про час та дату судових засідань, призначених на 24.05.2022 та 21.06.2022 через сайт Судової влади України, оскільки він не працював з 24.02.2022 року по 20.06.2022 року. Доказом цього, є інформація розміщена на сайті Державної судової адміністрації України долучена нею до цієї заяви.

Більш того, відповідач повернулась в Україну 19.07.2022 року із за кордону, що підтверджується відміткою в її закордонному паспорті, копія якої додана до цієї заяви.

Крім того, відповідач у встановлений законом термін подав відзив і він був прийнятий судом.

Враховучи вищевикладене, просили визнати поважним пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного судового рішення та поновити такий строк, переглянути заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.06.2022 по справі № 369/2753/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання прав власності на майно в порядку спадкування. Скасувати заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.06.2022 по справі № 369/2753/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання прав власності на майно в порядку спадкування та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

В судовому засідання заявник ОСОБА_1 , та представник заявника ОСОБА_3 свою заяву про перегляд заочного рішення підтримали та просив заяву задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_4 в судовому засіданні просила відмовити у заяві у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали додані до заяви, суд доходить до висновку про те, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише за умови особливих непереборних обставин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (справа Перетяка та Шереметьев проти України, заяви № 17160/06 та №35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Судом встановлено, що 21.09.2022 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшли матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 21.06.2022 року у справі №369/2753/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Герасимів Юлія Вадимівна про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області по справі № 369/2753/21 від 21.06.2022 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Герасимів Юлія Вадимівна, про визнання прав власності на майно в порядку спадкування позов було задоволено в повному обсязі.

Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 73, 6 кв.м., житловою площею 33, 4 кв.м., що належала її сину - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на 60/100 частин житлового приміщення, загальною площею 35,9 кв.м., жилою - 30.1 кв.м. у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на кімнату житловою площею 18, 2 кв.м., що належала її сину - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом, право власності на автомобіль марки РЕNAULT 9 синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 1985 р.в.

Частина 1ст. 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підстав у своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

На підставі ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Отже, відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи те, що згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою, можна зробити висновок, що суд, ухвалюючи заочне рішення, повинен дати оцінку всім доказам, які є у справі.

Проте, відповідачем не надано до суду доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 21.06.2022 року.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

У зв`язку з вищенаведеним, суд зазначає, що заявник не надав будь-яких доказів, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом при винесенні рішення, оскільки обґрунтуванням заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів. Так, згідно зі ст. 43 сторони зобов`язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням даної вимоги, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин.

Отже, можна зробити висновок, що відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті. І тільки за одночасної наявності названих процесуальних і матеріальних обставин суд може скасувати заочне рішення. При спеціальному порядку суд першої інстанції може переглянути заочне рішення, тільки якщо відповідач посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин; порушення норм процесуального права при ухваленні заочного рішення може бути підставою тільки для апеляційного оскарження.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Частиною 4 статті 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 287-288,258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 21.06.2022 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Герасимів Юлія Вадимівна про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: А.Я. Волчко