СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/21082/21

пр. № 2/759/1103/22

24 жовтня 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Твердохліб Ю.О.

за участю секретарів судового засідання Гришиної А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після мачухи - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги позивач мотивує тим, що вона народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Києві, 25.12.1983 року змінила прізвище " ОСОБА_5 " на " ОСОБА_6 ", в зв`язку із реєстрацією шлюбу. 28.04.1992 року розірвала шлюб і залишила прізвище " ОСОБА_6 ". 11.07.1992 року змінила прізвище з " ОСОБА_6 " на " ОСОБА_7 " в зв`язку з реєстрацією шлюбу.

ЇЇ батьком є ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . 31.10.1997 року батько зареєстрував шлюб з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище на " ОСОБА_5 ". ІНФОРМАЦІЯ_1 мачуха - ОСОБА_4 померла. Після її смерті відкрилась спадщина за законом, оскільки при життя нею заповіту складено не було.

Державним нотаріусом Губко Ю.В. позивачу повідомлено про те, що у нотаріуса перебуває на виконанні розпочата 04.06.2021 року спадкова справа № 845/2021 щодо майна ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі заповіту ВРЕ № 906813, який посвідчений державним нотаріусом Межинською Н.В. від 08.04.2011 року та зареєстрованим в реєстрі за № 19-3911, складеним на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 в рівних частинах кожному, на гаражний бокс № НОМЕР_1 по АДРЕСА_1 .

03.09.2021 року вона письмово звернулась до Першої Київської державної нотаріальної контори, щодо оформлення спадкових прав на спадщину за законом на ОСОБА_10 , а саме: грошові вклади з відповідними відсотками та компенсаціями, нарахованими станом на день отримання вкладів, які знаходяться в установах, філіях комерційних та ощадних банків України, що лишилось після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її мачухи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , однак у вчиненні нотаріальної дії державним нотаріусом Губко Ю.В. було відмовлено, оскільки необхідно звернутись до суду та надати рішення про визнання додаткового строку для прийняття спадщини.

Вчасно вона не змогла скористатись своїм правом на прийняття спадщини за законом з наступних причин: 3 12.01.2021 року по 25.06.2021 року перебувала на лікуванні в АЗПСМ смт Город Радомишильського р-ну Житомирської обл у лікарні на денному стаціонарі з діагнозом - хронічний бронхіт з абструктивним синдромом ДН І ст., рецидивуючий перебіг, не могла нормально дихати. Вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 15.09.2021 р. визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (22-24).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 17.09.2021 року відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та витребувано з Першої Київської державної нотаріальної контори належним чином оформлену спадкову справу щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_11 (а.с. 25).

02.02.2022 року ухвалою Святошинського районного суду м. Києва закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду (а.с. 145).

18.10.2021 року на виконання вимог ухвали суду від 17.09.2021 року Перша київська державна нотаріальна контора подала копію спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 (а.с. 29-50).

22.10.2021 року надійшов відзив на позовну заяву від представника Київської міської ради Подоляка Р.Ю. (а.с. 82-85).

Позивач в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, вимоги позову підтримала (а.с. 186).

Відповідач Київська міська рада свого представника до суду не направила, про дату, час та місце розгляду повідомлена належним чином, просить суд слухати справу без участі представника, прийняти законне та обгркнтоване рішення (а.с. 85).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи без його присутності, позов підтримав в повному обсязі та просив задовольнити (а.с. 180).

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи без її присутності, позов підтримала в повному обсязі та просила задовольнити (а.с. 183).

Третя особа Перша київська державна нотаріальна контора свого представника в судове засідання не направила, про дату, час та місце розгляду повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась ОСОБА_12 , батьками якої є: батько- ОСОБА_8 , мати - ОСОБА_13 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 04.09.1963 року (а.с.12).

25.12.1983 року позивач зареєструвала шлюб та змінила прізвище з " ОСОБА_5 " на " ОСОБА_6 ", що підтверджується витягом з Державного реестру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а.с 13).

28.04.1992 року позивач розірвала шлюб і залишила прізвище " ОСОБА_6 ", що підтверджується свядоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 від 29.04.1992 року (а.с. 14).

11.07.1992 року позивач зареєструвала шлюб та змінила прізвище " ОСОБА_6 " на " ОСОБА_7 ", що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 від 11.07.1992 року (а.с. 15).

31.10.1997 року між ОСОБА_8 та ОСОБА_14 зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_5 від 31.10.1997 року (а.с. 17).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 від 04.03.2008 року (а.с.16).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 від 08.12.2020 року (а.с.18).

04.06.2021 року заведена спадкова справа № 845/2021 року до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 (а.с. 29)

03.09.2021 року ОСОБА_1 звернулась до Першої Київської нотаріальної контор из заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 63)

Листом державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори Губко Ю.В. від 03.09.2021 року ОСОБА_1 було повідомлено, що неможливо видати свідоцтво про право на спадщину за законом, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, а також у зв`язку з необхідністю надати рішення суду про те, що вона проживала з померлою однією сім`єю не менше п`яти років до дня її смерті (а.с. 72).

Згідно довідки Комунального некомерційного підприємства "Центру первинної медично-санітарної допомоги" ОСОБА_1 знаходилась на лікуванні з 12.01.2021 року по 25.06.2021 року (а.с. 19).

За змістом статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтями 1218, 1222 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з абзацами другим та третім п. 23 постанови пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно з частиною п`ятою статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду України від 23.08.2017 у справі №6-1320цс17 зроблено наступний висновок: «Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

Верховний Суд у своїй постанові від 27.05.2020 по справі №336/1127/17 підтримав вищевказану правову позицію Верховного Суду України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України).

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1264 ЦК України).

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 Сімейного кодексу України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки.

Всупереч вказаним вище нормам чинного законодавства, ОСОБА_1 не зверталась до суду з заявою про встановлення факту проживання з спадкодавцем однією сім`єю не менше п`яти років до дня її смерті, матеріали цієї справи та спадкової справи ОСОБА_4 не містять обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, хоча нотаріусом роз`яснено, що перешкоди в оформленні спадкових прав позивача у нотаріальному порядку саме у зв`язку із встановленням факту постійного проживання однією сім`єю з померлою та пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У зв`язку з вищевикладеним, суд дійшов висновку, що визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не досягає юридичної мети його визначення і не тягне відповідних правових наслідків, оскільки спочатку встановлюється право на спадкування та визначається черговість спадкування.

Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 12, 13, 76-82, 141, 259, 263-265, 268, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів.

Повний текст рішення виготовлено 03.11.2022.

Суддя Твердохліб Ю.О.