Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/1096/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2022 року м. Олевськ

Олевський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Винара Л.В.

з участю секретаря Кострицької Т.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Олевську заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 287/1096/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебувала справа № 287/1096/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

03.10.2022 року заочним рішенням суду позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстрований 12.02.2010 року Наталівською сільською радою Новоград Волинського району Житомирської області за актовим записом № 7 розірвано. Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_2 залишено прізвище « ОСОБА_3 ».

Не погоджуючись із заочним рішенням Олевського районного суду Житомирської області від 03.10.2022 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просив заочне рішення, винесене Олевським районним судом Житомирської області від 03.10.2022 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу переглянути та скасувати зазначене рішення, призначивши справу до розгляду у загальному порядку. На обґрунтування поданої заяви зазначив, що на його адресу проживання не надходили будь-які повістки до суду, у зв`язку з чим відповідач не міг знати про час та місце проведення судових засідань за позовом ОСОБА_2 до нього про розірвання шлюбу. Про існування даного заочного рішення суду відповідач дізнався випадково, помилково отримавши конверт з рішенням, який був адресований позивачці ОСОБА_2 . При цьому, відповідач категорично заперечує проти розірвання шлюбу між ним та ОСОБА_2 , вважає, що таке рішення прийняте позивачкою передчасно, адже останнім часом їхнє спільне життя почало покращуватися, ОСОБА_1 з розумінням почав ставитися до дружини, її проблем та потреб. Крім того, враховуючи наявність у подружжя двох малолітніх дітей, на думку ОСОБА_1 , розірвання шлюбу може негативно вплинути на їхню дитячу психіку.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення передано судді Винару Л.В.

Ухвалою суду від 14.11.2022 року заяву відповідача ОСОБА_1 прийнято до розгляду та призначено судове засідання по розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідач та позивачка в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином, що стверджується довідками про доставку SMS, що містяться в матеріалах справи. Причини неявки суду невідомі, заяв про відкладення розгляду заяви від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до суду не надходило

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути заяву відповідача про перегляд заочного рішення без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи.

Згідно ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, так як розгляд заяви здійснюється судом за відсутності учасників справи.

Суд, перевіривши матеріали справи та заяву про перегляд заочного рішення дійшов наступних висновків.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані не поважними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Ст. 284 ЦПК України передбачає, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як передбачає ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд звертає увагу заявника, що скасувати заочне рішення можливо лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 288 ЦПК України, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання, не подав відзиву на позовну заяву та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його докази щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов суд може скасувати заочне рішення і призначити справу для розгляду в загальному порядку.

Ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

З матеріалів справи вбачається, що судом вживались заходи щодо належного повідомлення відповідача про розгляд справи.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження - суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.

Відповідно до ч. 8 ст. 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Враховуючи вищевказані положення судом, при відкритті провадження у справі, було проведено всі необхідні дії щодо встановлення місця реєстрації та проживання відповідача у справі.

Відповідно до відповіді Олевської міської ради Житомирської області від 11.08.2022 року № 1466 відповідно до реєстру територіальної громади відомості про місце реєстрації ОСОБА_1 відсутні.

В свою чергу, згідно вимог ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, у встановленому законодавством порядку, шляхом опублікування оголошення про виклик до суду на веб-сайті Олевського районного суду Житомирської області.

Враховуючи зазначене, судом вживались всі можливі заходи для належного повідомлення відповідача про розгляд справи, а тому з метою дотримання розумних строків розгляду справи, судом у справі було ухвалено заочне рішення про задоволення позовних вимог на підставі аналізу доказів, які знаходились в матеріалах справи.

Крім того, у заяві про перегляд заочного рішення відповідач має вказати на докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд дійшов висновку, що будь-яких доказів, які б ставили під сумнів обґрунтованість прийнятого судового рішення, до заяви не долучено. Доводи, викладені відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення, зводяться до незгоди з ухваленим рішенням суду по суті. При цьому, суд вважає, що незгода відповідача на розірвання шлюбу не може бути підставою для скасування рішення суду, оскільки це буде суперечити інтересам позивачки. Посилання відповідача на наявність на утриманні з позивачкою малолітніх дітей, які потребують батьківського піклування і проживання в повноцінній сім`ї, не є підставою для відмови в задоволенні позову про розірвання шлюбу.

У відповідності до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на які надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Відповідно до ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З урахуванням зазначеного та виходячи з того, що відповідачем не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при ухваленні заочного рішення від 03 жовтня 2022 року, суд дійшов висновку про відсутність підстав для перегляду заочного рішення, а тому заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 287/1096/22 слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 284, 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 287/1096/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.В.Винар