Чортківський районний суд Тернопільської області

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 листопада 2022 року Справа № 608/2652/21
Номер провадження2/608/62/2022
Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:
головуючої судді Запорожець Л. М.
з участю секретаря Фаштиковської М. І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чортків справу цивільного судочинства за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Калина Фармінг» до ОСОБА_1 , Приватного агропромислового підприємства «Дзвін», Державного реєстратора Білобожницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області Урбан Віти Вадимівни про визнання недійсним договору оренди землі, скасування рішення про державну реєстрацію речового права оренди та визнання договору оренди землі укладеним на новий строк, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Калина Фармінг» (далі - ТОВ «Калина Фармінг») звернулося до Чортківського районного суду Тернопільської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 , Приватного агропромислового підприємства «Дзвін», Державного реєстратора Білобожницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області Урбан Віти Вадимівни про визнання недійсним договору оренди землі, скасування рішення про державну реєстрацію речового права оренди та визнання договору оренди землі укладеним на новий строк.
Представник позивача адвокат Шаповал В. В. звернувся до суду з клопотанням про залишення позову без розгляду. Клопотання мотивовано тим, що Тернопільський апеляційний суд скасував заходи забезпечення позову, які були застосовані Чортківським районним судом Тернопільської області в даній справі. В тому числі, суд апеляційної інстанції скасував заборону відповідачам витребовувати спірну земельну ділянку з володіння позивача до набрання рішенням законної сили. Вказані обставини призвели до необхідності передачі позивачем відповідачу 2 спірної земельної ділянки до початку судового розгляду. Відтак, позивач вважає, що за умови будь-якого вирішення даної справи судове рішення не призведе до відновлення його переважного права на укладення договору оренди на новий строк. Крім того зазначив, що на даний час в судовій практиці склався такий підхід до вирішення справ про переважне право орендарів земельних ділянок та застосування положень ст. 33 Закону України «Про оренду землі», за яким право власності орендодавця землі має пріоритет над переважним правом орендаря землі на укладення договору оренди землі на новий строк, і будь-яка поведінка землевласника, яку можна трактувати як непогодження на продовження орендних відносин, розцінюється як відсутність у нього відповідного волевиявлення. До зміни такого підходу і формування відповідного висновку Верховного Суду, розгляд цієї справи, на думку позивача, буде недоцільним.
В такій ситуації позивач наразі втратив інтерес до заявлених позовних вимог в цій справі, тому просить залишити вказаний позов без розгляду.
В судове засідання представники сторін повторно не з`явились.
Судове засідання проводиться без фіксування судового процесу відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України.
Розглянувши заявлені клопотання, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.
В провадженні суду перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Калина Фармінг» до ОСОБА_1 , Приватного агропромислового підприємства «Дзвін», Державного реєстратора Білобожницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області Урбан Віти Вадимівни про визнання недійсним договору оренди землі, скасування рішення про державну реєстрацію речового права оренди та визнання договору оренди землі укладеним на новий строк.
В судові засідання, які були призначені на 25.05.2022 року. 22.08.2022 року, 24.10.2022 року та 28.11.2022 року представник позивача Шаповал В. В. не з`явився, судовий розгляд справи так і не розпочався, подав суду заяву про залишення позову без розгляду.
Згідно ч.3 ст. 13 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.
Таким чином, суд визнає, що позивач, будучи належним чином повідомленим про час і місце судового засідання повторно не з`явився до суду без поважних причин, що, в свою чергу, дає підстави суду постановити ухвалу про залишення даної позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання. В той же час судовий розгляд справи так і не почався, що також дає підстави для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із поданою заявою, яку в цій частині представник відповідача визнав та не заперечував проти залишення позову без розгляду на підставі поданої представником позивача заяви.
Відповідно до ч. 5 ст. 142 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.
Слово «необґрунтований» має значення як позбавлений достатньої кількості фактів, доказів; бездоказовий; неточний; необґрунтованість суджень свідчить про нелогічність мислення. У випадках, встановлених частинами третьою п`ятою цієї статті, суд може вирішити питання про розподіл судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду, рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням, за умови дотримання відповідною стороною вимог частини дев`ятої статті 141 цього Кодексу (ч. 6 ст. 142 ЦПК України).
Частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України встановлено, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.
За змістом абз. 3 п. 38 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10, у разі залишення заяви без розгляду відповідач має право заявити вимоги про відшкодування здійснених ним витрат, пов`язаних із розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача. Розмір відшкодування доводить відповідач (статті 10, 11 ЦПК України). При цьому, саме по собі пред`явлення позову не може свідчити про необґрунтовані дії позивача.
Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Аналогічне правило встановлено у ч. 1 ст. 4 ЦПК України: кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Позивач звертаючись до суду з позовом самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально - правового інтересу у спірних відносинах.
Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги (аналогічні висновки викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.09.2019 у справі № 924/831/17, від 28.11.2019 у справі № 910/8357/18, від 12.06.2020 у справі № 906/775/17, від 25.06.2020 у справі № 924/233/18).
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу.
Верховний Суд у постанові від 14.01.2021, справа № 521/3011/18, зазначив, що із системного тлумачення положень частин п`ятої, шостої статті 142, частини дев`ятої статті 141 ЦПК України виходить, що необґрунтовані дії позивача, як підстава для компенсації здійснених відповідачем витрат, пов`язаних із розглядом справи, відповідно до частини п`ятої статті 142 ЦПК України, передбачають свідомі недобросовісні дії позивача, які свідчать про зловживання процесуальними правами.
Залишення позову без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.
Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.
Таким чином, ознак зловживання позивачем ТОВ «Калина Фармінг» процесуальними правами, встановленими ст. 44 ЦПК України, у справі не встановлено, а так само і не встановлено необґрунтованих дій позивача ТОВ «Калина Фармінг» стосовно відповідача ОСОБА_1 .
Власне сприйняття і бачення відповідачем та його представником інших дій та намірів позивача ТОВ «Калина Фармінг» стосовно відповідача є їхнім суб`єктивним сприйняттям обставин справи, процесуальних заяв по суті справи і заяв з процесуальних питань тощо.
Лише за наслідками розгляду справи по суті суд може робити висновок про обґрунтованість чи необґрунтованість позовних вимог у справі та надавати оцінку відповідним доказам і фактам у справі, що є відмінним від «необґрунтованих дій позивача».
Керуючись п. 5 ч. 1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Калина Фармінг» до ОСОБА_1 , Приватного агропромислового підприємства «Дзвін», Державного реєстратора Білобожницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області Урбан Віти Вадимівни про визнання недійсним договору оренди землі, скасування рішення про державну реєстрацію речового права оренди та визнання договору оренди землі укладеним на новий строк - залишити без розгляду.
Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.
Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги Тернопільському апеляційному суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя:/підпис/

Копія вірна

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах справи № 608/2652/22.

Ухвала набрала законної сили " " _________________ 2022 року.

Суддя: Л. М. Запорожець

Копію ухвали видано " " ________________ року.

Секретар: