Провадження №2/521/4588/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.11.2022 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду м. Одеса Леонов О.С., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Задесенець Олена Олександрівна про визнання права власності на частину спадкового майна, -

ВСТАНОВИВ:

У листопада 2022 року представник ОСОБА_1 адвокат Гриценюк В.О. звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси з позовною заявою ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Задесенець О. О. про визнання права власності на частину спадкового майна та просить суд:

- Витребувати від відповідача ОСОБА_2 правовстановлюючі документи на нерухоме майно, яке залишилось після смерті спадкодавця;

- Визнати за ОСОБА_1 право власності на частину спадкового майна, що належало ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 175-177 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Так, відповідно до пункту 4 і 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

При цьому, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду (наприклад, відшкодування шкоди, усунення перешкод у користуванні власністю). По суті, зміст позовних вимог - є відображенням прохальної частини позовної заяви.

Разом з цим, в прохальній частині позовної заяви серед іншого позивач просить витребувати у відповідача правовстановлюючі документи на нерухоме майно, яке залишилось після смерті спадкодавця. Однак, позивач не зазначив про які саме документи він просить та яке саме спадкове майно.

Крім того, позивач просить визнати за ОСОБА_1 право власності на частину спадкового майна, що належало ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , Однак, не зрозуміло про визнання права власності на яке саме спадкове майно просить позивач та не зазначено з чого воно складається, не вказано частки кожного спадкоємця.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1278 ЦК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними, а тому позивачам потрібно уточнити прохальну частину позовної заяви щодо визнання права власності на частки в спадковому майні.

Відтак, позивачу необхідно визначитись із змістом позовних вимог та надати суду виправлену позовну заяву разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

За змістом даної норми, під вартістю нерухомого майна розуміється грошова сума, за яку зазначене майно може бути продано в цьому населеному пункті чи місцевості на час розгляду справи.

Отже, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 відсотка розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При зверненні до суду позивачкою сплачено судовий збір у розмірі 992,40 грн. за вимогу немайнового характеру.

Проте, в даному випадку з наданого позову та його вимог, суд не має можливості відкрити провадження у справі, так як заява не містить відомостей щодо оцінки майна станом на час подання позову, що є необхідним для визначення розміру судового збору у даній категорії спору.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання визначено Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно положень вказаного Закону, документом, що містить висновки про вартість майна, є звіт про оцінку майна. Визначення оціночної вартості здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які мають сертифікат суб`єкта оціночної діяльності за напрямом та спеціалізацією, що відповідають об`єкту оцінки.

У зв`язку з наведеним позивачу необхідно визначити ціну позову виходячи з оціночної вартості об`єкта та відповідно до неї сплатити судовий збір - 1% від ціни позову або сплатити судовий збір у максимальному розмірі - 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вимоги майнового характеру.

Статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч.1). Письмові докази подають в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч. 3). Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 4). Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення вимог ст. 95 ЦПК України додані до заяви документи не засвідчені належним чином.

У зв`язку із наведеним вище, суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у даній справі.

З огляду на викладене, вважаю, що заява не є належним чином оформленою та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі заяви.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.11.1950), містить рекомендації щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на вищенаведене, суддя приходить до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяв и постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави не сплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд пропонує позивачу усунути вищезазначені недоліки позовної заяви з метою забезпечення повного захисту його прав та інтересів.

Керуючись ст. ст. 175-178, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Задесенець Олена Олександрівна про визнання права власності на частину спадкового майна - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк, виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч.3 ст.185 ЦПК України).

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити заявнику до виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.С. Леонов

15.11.22