ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 листопада 2022 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого Красвітної Т.П.,

суддів: Єлізаренко І.А., Свистунової О.В.,
за участю секретаря Сахарова Д.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» на ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29 липня 2022 року по справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29 липня 2022 року позовну заяву АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків, залишено без розгляду.
В апеляційній скарзі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», посилаючись на порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Колегія суддів звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом учасники справи повідомлені належним чином у відповідності до вимог ст. 128-130 ЦПК України.

Місце проживання відповідачів у АДРЕСА_1 . На день розгляду даної справи на території м. Дніпро не ведуться активні бойові дії, що свідчить, що поточна обстановка у даному регіоні є стабільною. Також, колегія суддів зауважує, що в матеріалах справи відсутні докази того, що відповідачі не мають можливості, за об`єктивних обставин, брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою технічних засобів, визначених ЦПК України.

У даній справі питання права не становлять особливої складності. Судовий захист повинен відповідати умовам процесуальної економії, враховуючи, що пунктами 10, 11 частини 2 статті 2 ЦПК України визначено, що одними із основних принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами. З урахуванням викладеного вище, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників процесу, які не з`явились.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Встановлено, що у листопаді 2021 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулось з позовом до відповідачів ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 , в якому просило стягнути солідарно на свою користь з відповідачів вартість спричинених збитків за актом про порушення у розмірі 54999,72 грн. та судові витрати.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 15 грудні 2021 року відкрито провадження у справі.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За загальним правилом, визначеним у ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Такими випадками, що спричиняє до відкладення розгляду справи, у ч. 2 ст. 223 ЦПК України зазначені:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У частині третій ст. 223 ЦПК України також вказано, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Згідно ч. 1, 2 ст. 257 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а саме неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання (п. 1 ч. 2 вказаної статті Кодексу).

При цьому згідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України лише у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення першої інстанції у цій справі необхідно з`ясувати такі обставини: чи були проведені два судові засідання поспіль відповідно до вимог цивільного процесуального закону, чи повідомлявся позивач про час та місце розгляду справи у ці засіданні, чи надходила заява позивача про розгляд справи за його відсутності, чи з`явився позивач у два судових засідання поспіль. Саме нез`явлення позивача у два останні засідання, які призначені та відбулися відповідно до вимог цивільного процесуального закону, є підставою для залишення позову без розгляду.

Такі висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, яка викладена, зокрема, у постанові від 10 лютого 2021 року у справі №638/6869/19.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, місцевий суд виходив з того, що належним чином повідомлений позивач не з`явився у судові засідання, що були призначені на 05.07.2022 року та 29.07.2022 року. Однак, з таким висновком місцевого суду погодитись не можна.
Про виклик у судове засідання, призначене на 05.07.2022 року представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Замкова І.А. була повідомлена завчасно 24.05.2022 року, що підтверджується її письмової розпискою про отримання судової повістки (а.с. 96).
Колегія приймає до уваги обґрунтування апеляційної скарги про те, що представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Замкова І.А. прибула до Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська у судове засідання 05.07.2022 року із запізненням о 12:35 год. через участь вказаного представника в іншій справі №199/10260/21 Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська, яка була призначена в цей же день на 10:00 год. Зазначене підтверджується письмовою розпискою представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Замкової І.А. про отримання 05.07.2022 року о 12:35 год. повістки на наступне судове засідання 29.07.2022 року (а.с. 104).
Також суд враховує, що у відділі претензійно-позовної роботи АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» після початку військової агресії російської федерації проти України з 24.02.2022 року із працюючих чотирьох юристів залишився єдиний юрисконсульт ОСОБА_3 .
Про виклик у судове засідання, призначене на 29.07.2022 року представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Замкова І.А. також була повідомлена завчасно 05.07.2022 року, що підтверджується її письмової розпискою про отримання судової повістки (а.с. 104).
14 липня 2022 року представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Замкова І.А. подала до місцевого суду клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 29.07.2022 року, у зв`язку з перебуванням головного юрисконсульта ОСОБА_3 , що супроводжує дану справу, у відпустці з 18.07.2022 року по 31.07.2022 року (а.с.107-108).
Також у вказаному вище клопотанні представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» зазначила, що через невизнання відповідачами позовних вимог, у зв`язку з ніби-то сплатою ними боргу за актом про порушення у розмірі 54999,72 грн., представником позивача здійснені запити у відділ прийому заяв та звернень і відділ розрахунків з метою надання додаткових доказів, які будуть надані в наступне судове засідання.
Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства заборонено. Тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Згідно Указу Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан. Указом Президента України № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

У пункті 5 рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02 березня 2022 року зазначено, що по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя. Справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, що гарантується статтею 6 Конвенції, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (справа «Белеш та інші проти Чеської Республіки» від 07 лютого 2006 року, § 49).
Колегія зауважує, що саме суд має забезпечити право особи на справедливий суд (справедливу судову процедуру). Дотримання цивільного процесуального закону є гарантією прав особи у цивільному судочинстві та виконання судом його завдання.
Ураховуючи наведене, а також те, що представник позивача постійно цікавився розглядом справи, вчиняв активні дії з метою прийняття участі у судових засіданнях, проте, з незалежних від нього об`єктивних причин (початком воєнної агресії російської федерації проти України) був позбавлений можливості повноцінно виконувати процесуальні обов`язки позивача у даній справі та прийняти участі у судових засіданнях, належним чином повідомляючи суд щодо наявності поважних причин своєї неявки, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції безпідставно не звернув уваги на дану обставину, та, залишивши без уваги клопотання представника позивача про відкладення судового засідання, передчасно застосував положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
Окрім того, за положеннями пункту 2 частини 4 статті 9 Закону України «Про критичну інфраструктуру», до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема, енергозабезпечення.
Згідно до Переліку секторів (підсекторів), основних послуг критичної інфраструктури держави, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 9 жовтня 2020 №1109, до типів основних послуг сектору (підсектору) критичної інфраструктури відносяться також забезпечення функціонування ринку електричної енергії, організація купівлі-продажу електричної енергії на ринку, управління системами передачі та енергопостачання, розподіл електричної енергії.
Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом діяльності АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» є розподілення електроенергії.
Таким чином, апеляційний суд також враховує, що позивач АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» відноситься до критичної інфраструктури, а отже в умовах збройної агресії та запровадження воєнного стану на всій території країни, несе додатковий тягар функціювання юридичної особи, що судом першої інстанції не було враховано.
Виходячи з викладеного, колегія дійшла висновку про безпідставне застосування місцевим судом положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та залишення позову АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» без розгляду, тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» задовольнити.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29 липня 2022 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді І.А. Єлізаренко

О.В. Свистунова