Справа №336/2302/22
Провадження №2/336/3095/2022
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

18 листопада 2022 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Звєздової Н.С., за участю секретаря судового засідання Бублій Є.А., представника відповідачки - адвоката Щасливого О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжі в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «ЗАПОРІЖГАЗ» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого природного газу,

встановив:

Представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив стягнути з відповідачки на користь позивача вартість необлікованого об`єму природного газу у сумі 12 983,48 гривень.

На підставі Розпорядження Верховного Суду № 29/0/9-22 від 10.05.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», розгляд справ, які відносяться до територіальної підсудності Оріхівського районного суду Запорізької області здійснюється Шевченківським районним судом м. Запоріжжя.

Ухвалою суду від 16.06.2022 відкрито провадження по справі та її призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін.

Виклик сторін відбувався відповідно до вимог ЦПК України шляхом направлення кореспонденції на адресу позивач. У зв`язку з тим, що зареєстроване місце проживання відповідачки перебуває в зоні активних бойових дій, виклик останньої здійснювався шляхом розміщення оголошення на сайті «Судова влада України».

11.07.2022 відповідачкою подано клопотання про відкладення розгляд справи для надання часу на підготовку для надання заперечень на позов.

12.07.2022 представником позивача ОСОБА_2 подано клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

12.07.2022 судове засідання було відкладено, у зв`язку з неявкою сторін.

08.08.2022 відповідачкою подано клопотання про відкладення розгляд справи у зв`язку з перебуванням її на лікарняному.

08.08.2022 судове засідання було відкладено, у зв`язку з неявкою сторін. Представником позивача особисто було отримано повістку про виклик у наступне судове засідання.

27.09.2022 представником відповідачки адвокатом Білоусом С.А. подано клопотання про відкладення розгляду справи та надання копії позову з додатками для нього, для підготовки заперечень на позов. Копії відповідних документів отримано адвокатом, про що в матеріалах справи наявне поштове повідомлення.

27.09.2022 судове засідання було відкладено, у зв`язку з неявкою сторін. Розгляд справи призначено на 14.30 годину 17.10.2022.

17.10.2022 представником відповідачки адвокатом Щасливим О.Р. подано відзив на позов, у якому просив поновити пропущений строк для його подання та відмовити в задоволенні позову.

Також, у зв`язку з невизнанням позову. адвокатом було подано клопотання про призначення судової - трасологічної експертизи. Розгляд зазначеного клопотання не розглядався, у зв`язку з неявкою сторін.

17.10.2022 розгляд справи не відбувся, у зв`язку з тим, що на підставі Наказу голови Шевченківського районного суду м. Запоріжжя №17 від 14.10.2022, з 17.10.2022 по 21.10.2022 включно було встановлено режим роботи суду з 08.00 год. до 13.00 год. Встановлено дистанційний час роботи, слухання судових справ, призначених до розгляду в період з 17.10.2022 до 21.10.2022 після 13.00 год. перенести на інший час.

17.10.2022 представником позивача ОСОБА_2 подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з ракетними обстрілами м. Запоріжжя та здійсненням останнім роботи в дистанційному режимі.

Розгляд справи перенесено на 10.30 год. 08.11.2022.

Згідно Довідки про доставку SMS-повідомлень, позивач та представник позивача були завчасно повідомлені про час та дату наступного судового засідання.

07.11.2022 представником позивача ОСОБА_2 подано клопотання аналогічне 17.10.2022.

08.11.2022 судове засідання було відкладено, у зв`язку з неявкою сторін. Розгляд справи призначено на 09.00 годину 18.11.2022.

08.11.2022 адвокатом Щасливим О.Р. особисто отримано повістку про виклик в наступне судове засідання.

Згідно Довідки про доставку SMS-повідомлень, позивач та представник позивача були завчасно повідомлені про час та дату наступного судового засідання.

17.11.2022 представником позивача Швайковським А.А. подано клопотання аналогічне 17.10.2022, в якому зазначив, що у зв`язку з ракетними обстрілами м. Запоріжжя не має можливості надати суду докази до відповіді на відзив. Зазначив, що Товариство починає працювати в «повному об`ємі» з 21.11.2022.

18.11.2022 в судове засідання представник позивача не з`явився.

Представник відповідачки адвокат Щасливий О.Р., в судовому засіданні заявив клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку з неявкою в судове засідання належним чином повідомленого представника позивача, зазначивши, що підстави неявки представника позивача є неповажними, оскільки в дні судових засідань обстрілів в м.Запоріжжі не відбувалось.

Вислухавши думку адвоката, вивчивши надані суду матеріали, оцінивши їх у сукупності, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст.223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Положеннями ч.5ст.223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13. Вказаний висновок відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України має бути врахований судом.

Одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання Кодексу, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції

У разі неможливості особи з`явитися в судове засідання особисто нею може бути подане клопотання про надання їй можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 212 ЦПК України учасники, справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи..

Згідно з ч.4 ст. 212 ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Наказом Державної судової адміністрації України від 08.04.2020 № 169 затверджений Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду (далі Порядок № 169).

У п. 2 розділу ІІ Порядку № 169 зазначено, що системою відеоконференцзв`язку є комплекс технічних засобів і програмного забезпечення «EаsyCon».

Крім цього, у розділах ІІ, ІІІ вказаного Порядку № 169 встановлено процедуру подання заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, форму та зміст такої заяви, визначено механізм призначення та проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку № 169 для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі на офіційному вебпорталі судової влади України за адресою www.court.gov.ua та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, наведеним в додатку 1 до цього Порядку.

Враховуючи, що право на участь в розгляді справи гарантоване Конвенцією, Конституцією України та ЦПК України, приймаючи до уваги впровадження обмежувальних заходів пов`язаних з введенням карантину на території України, а також відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 введенням на території України з 24.02.2022 воєнного стану, дія якого станом на час розгляду справи у суді не скасована, представник позивача, не маючи можливості бути особисто присутнім в судовому засіданні, міг скористатися своїм правом та звернутись до суду з відповідним клопотанням про надання йому можливості брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів.

Вказаним правом представник позивача ОСОБА_3 не скористався.

Крім того, станом на час розгляду справи, відповідь на відзив (на яку в клопотанні посилався представник позивача) так і не було подано, хоча клопотання про відкладення подавалося шляхом направлення його на електронну адресу суду, що також можна було зробити з відповіддю на відзив, яку станом на теперішній час так і не було подано.

Дослідивши матеріали клопотання представника позивача Швайковського А.А. про чергове відкладення розгляду справи, суд відмовляє у його задоволенні, оскільки жодних належних доказів унеможливлення явки його для розгляду справи, до клопотання ним не подано.

Окрім того, суд наголошує та тому, що АТ «Оператор газорозподільної системи «ЗАПОРІЖГАЗ» є юридичною особою, у штаті якої є декілька осіб, які на підставі довіреності мають право представляти інтереси Товариства, у разі неможливості іншого представника бути присутнім в судовому засіванні. Вказаним правом позивач також не скористався.

З огляду на вказане, суд вважає, що дії представника позивача мають ознаки недобросовісного користування наданими правами, зокрема правом на відкладення розгляду справи.

Суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини під зловживанням правом, як матеріальним, так і процесуальним, необхідно розуміти таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності.

Вищевказані обставини свідчать про те, що представник позивача ОСОБА_3 неодноразово не з`являвся в судові засідання, намагаючись затягнути розгляд справи з метою перешкоджання ухваленню судового рішення, використовуючи надані процесуальні права всупереч інтересам забезпечення справедливого та неупередженого правосуддя у розумний строк.

За своїм значенням принцип диспозитивності не є абсолютним, тому він не може служити виправданням безпідставного здійснення процесуальних прав, не пов`язаних з метою реального захисту своїх інтересів у встановленому законом порядку.

Вказані дії, спрямовані на зловживання процесуальними правами, хоч і виглядають як дії, спрямовані на повне та всебічне дослідження обставин справи або захист порушеного права, однак по суті були спрямовані на деструктивність судового розгляду.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Суд вважає, що вищевказані обставини та процесуальна поведінка особи, яка подала позов (представляє позивача), протягом розгляду справи в суді дозволили суду прийти до висновку про наявність правових підстав щодо розгляду справи без участі такої особи.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» № 28249/95 від 19.06.2001 року, в п.53 якого зазначено, що «…право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави ...», тобто уникнення зловживання суб`єктами такими правами.

Відтак, розгляд справи здійснений судом на підставі наявних у матеріалах доказів.

Представник позивача у судове засідання 12.07.2022, 27.09.2022, 08.11.2022, 18.11.2022 повторно не з`явився. Підтвердженням отримання ним повідомлення про розгляд справи є наявні в матеріалах справи письмова докази.

З урахуванням наведеного, враховуючи чергову неявку представника позивача в судове засідання, а також те, що останній не скористався своїм правом про подання клопотання про надання можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених ч.5 ст.223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки неявка позивача у судове засідання, призначене на 18.11.2022 є повторною, а клопотання про розгляд справи за в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів, суду не надано.

Ухвалюючи вказане рішення, судом були також враховані рекомендації Верховного Суду, викладені у постанові від 14.07.2022 (справа № 260/4504/20), відповідно до яких за загальним правилом при вирішенні питання щодо можливості відкладення розгляду справи в період дії воєнного стану на підставі поданої учасниками судового процесу заяви суд залежно від інтенсивності бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться суд, або учасник справи (його представник), поведінки суб`єктів владних повноважень, що мають компетенцію в сфері повідомлень щодо ризиків перебування на певній території (об`єкті нерухомості) та ін., має дотримуватися балансу між безпекою суддів, працівників апарату, учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства. При цьому врахуванню підлягають попередня поведінка учасника справи, можливість розгляду справи за відсутності представників сторін, можливість прибути у судове засідання та скористатися правом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

На підставі викладеного, керуючись ст. 223, 257, 260, 263, 268 ЦПК України, суд,-

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «ЗАПОРІЖГАЗ» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого природного газу залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати умови, що стали підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається http://court.gov.ua.

Суддя: Н С. Звєздова