справа 278/3313/22
У Х В А Л А

18 листопада 2022 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Євген Татуйко, розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку, а також клопотання представника позивача - адвоката Яницької Марії Валентинівни про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, що подане у рамках даного провадження,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду із зазначеною заявою, оглянувши яку приходжу до висновку, що підстав для відкриття провадження у справі, на даний час, немає, а заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Так, предметом вказаного спору є визнання за позивачкою права власності на 1/2 частину житлового будинку. Разом з тим, заявницею вказано ціну позову у розмірі 731600 гривень та зазначено, що вказана ціна визначена за власними підрахунками позивачки.

Відповідно до приписів п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Абзацом першим статті 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" визначено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Стаття 5 вище вказаного закону визначає, що суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі. Права, обов`язки та відповідальність суб`єктів оціночної діяльності встановлюються цим та іншими законами.

Згідно абзацу 9 частини 2 статті 7 Закону України " Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" проведення оцінки майна є обов`язковим за рішенням суду.

Виходячи з наведеного, заявниці слід надати суду інформацію щодо реальної вартості об`єкта спірної нерухомості на момент звернення останньої до суду із даною позовною заявою.

Окрім цього, оскільки на момент постановлення даного судового акту встановити дійсну вартість ціни позову не вбачається за можливе, то і здійснити перевірку правильності сплати судового збору при зверненні до суду, а також визначити вид позовного провадження, за правилами якого слід здійснювати розгляд даної справи, також неможливо.

Разом з тим, суд зауважує, що відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивач при зверненні до суду із даним позовом сплатила 4000 гривень судового збору. Однак, враховуючи наведене, суд вказує, що заявниці необхідно: зазначити ціну позову у позовній заяві, надати суду інформацію щодо вартості спірного об`єкта нерухомості і, у випадку перевищення 1% вартості вказаного об`єкта нерухомості суми сплаченого судового збору, доплатити судовий збір за розгляд даної цивільної справи виходячи із вартості зазначеної земельної ділянки у порядку Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову.

Згідно ч. 2 ст. 4 вище вказаного закону ставка судового збору встановлюються за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Платiжнi реквізити для перерахування (доплати) судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/Житомир.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0006196

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський районний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Окрім цього, представником заявниці також до матеріалів позовної заяви долучено клопотання відстрочення або розстрочення сплати судового збору. В обґрунтування заявленого, остання зазначає, що на її думку судовий збір, за розгляд даної справи становить 7316 гривень. Виходячи із вказаного позивачкою, при зверненні до суду сплачено вказаний судовий збір частково, у розмірі 4000 гривень. Разом з тим, оскільки заявниця, на момент звернення до суду із вище вказаною позовною заявою, перебуває у відпустці без збереження заробітної плати, то сплатити судовий збір у повному розмірі вона не може у зв`язку із відсутністю доходів.

Процесуальним законодавством вказані правовідносини врегульовано наступним чином.

При розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань (ч. 1 ст. 182 ЦПК України).

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (ч. 4 ст. 183 ЦПК України).

Проаналізував дане клопотання у сукупності із фактичними обставинами справи, суд дійшов наступного висновку.

Як зазначалось вище, суд позбавлений можливості вирішити питання щодо правильності сплати заявницею судового збору за розгляд даної цивільної справи з огляду на відсутність у матеріалах документів, що б підтверджували вартість оспорюваного об`єкту нерухомості. Відтак, суд вважає, що таке клопотання представника позивача є передчасним і здійснити його розгляд, на момент постановлення даного судового акту, не вбачається за можливе. Виходячи з наведеного, суд приходить висновку про необхідність повернення зазначеного клопотання його авторові без розгляду. Разом з тим, суд наголошує, що повернення такого клопотання представнику заявника не перешкоджає, в подальшому, звернутись із таким клопотанням повторно.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 182, 183, 185 ЦПК України, суд,--

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката Яницької Марії Валентинівни про відстрочення або розстрочення сплати судового збору - повернути його авторові без розгляду.

Позовну заяву залишити без руху з наданням п`ятиденного строку для усунення недоліків зазначених в даному рішенні з дня отримання його копії.

Роз`яснити заявнику, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається авторові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Євген Татуйко