Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2022 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі

головуючої судді - Усатової І.А.,

за участю секретаря судового засідання - Омелько Г.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеріївни, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акта про реалізацію нерухомого майна, суд, -

В С Т А Н О В И В:

07.09.2018 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеріївни, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акта про реалізацію нерухомого майна.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м.Києва від 19 жовтня 2018 року вищезазначену позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м.Києва від 19 жовтня 2018 року задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, накладено арешт та заборонено вчиняти дії щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 , що надежить ОСОБА_1 .

01.11.2018 на адресу суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків та позовна заява у новій редакції, з усуненням недоліків, зазначених в ухвалі суду.

Згідно поданого позову, позивач просить суд:

- визнати недійсними електронні торги з реалізації квартири АДРЕСА_1 , оформлені протоколом проведення електронних торгів №352722 від 17.08.2018;

- визнати недійсним Акт №2893 від 22.08.2018 про реалізацію квартири АДРЕСА_1 .

Вимоги позовної заяви обгрунтовує тим, що заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 16.01.2018 року у справі №755/6038/16-ц позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» було задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором у розмірі 87 052,46 дол. США, що в еквіваленті до курсу НБУ - 2 105 572,58 грн., з яких: 74 801,89 дол.США, що в еквіваленті до курсу НБУ - 1 809 263,16 грн. - заборгованість по кредиту; 12 250,57 дол. США, що в еквіваленті до курсу НБУ - 296 309,42 грн. - заборгованість по відсоткам, а також судових витрат по сплаті судового збору - 31 583,59 грн., а всього підлягає стягненню 2 137 156 (два мільйони сто тридцять сiм тисяч сто п`ятдесят шiсть) грн. 17 коп.

На виконанні приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катерини Валеривни знаходиться виконавче провадження №55449851 з виконання рішення Дніпровського районного суду міста Києва від №755/6038/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

У ході здійснення виконавчих дій з примусового виконання вищенаведеного рішення суду про стягнення боргу 17.08.2018 було укладено правочин за результатами прилюдних електронних торгів, які проведені Державним підприємством «CETAМ» за заявкою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт Катериною Валеріївною з примусового виконання рішень Дніпровського районного суду міста Києва від 16.01.2018 з реалізації належної ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 , за результатами яких оформлений акт №2893 від 22.08.2018 про проведені електронні торги від 17.08.2018, відповідно до якого переможцем визнана

ОСОБА_2 , квартира придбана за ціною 741 000,00 грн.

Вважаючи дані торги неправомірними, позивач зазначає, що квартира АДРЕСА_1 , належить йому на праві власності, є його єдиним житлом, а тому її реалізація суперечить вимогам Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті та Закону України «Про захист прав споживачів». Так, вказує, що починаючи з 1998 року не проживає за адресою АДРЕСА_2 , оскільки був розлучений на підставі свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 05.03.1998. Дані обставини встановлені рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 05.12.1997р. у справі №2-1727/1997p. Єдиним та фактичним місцем проживання є АДРЕСА_1 , оскільки дана квартира є його єдиною власністю, що підтверджується договором купiвлi-продажу вiд 18.10.2005, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчуком С.П. №5133, довідкою ДЕЖ № 908 вiд 02.03.2007 №743 власника особового рахунку, Договором №1813 21.11.2006 про участь у витратах на утримання будинку та прибудинкової території, договором користування електричною енергією №6 від 05.08.2008, договором № 8793/05 від 25.10.2005 про надання телекомунікаційних послуг. Іншого житла в нього немає. Крім того відповідно до укладеного договору дарування від 14.06.2013 своєi частки 1/4 квартири АДРЕСА_2 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Павленко Л.В. пiдтверджується факт наявності лише однієi квартири.

В обгрунтування позовних вимог також зазначає, що в ході здійснення виконавчих дій з примусового виконання вищенаведеного виконавчого листа №755/6038/16-ц, виданого Дніпровським районним судом міста Києва від 14.06.2017 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. було винесено постанову про призначення експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП № 55449851, оцінено майно, а саме: квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 56,0 кв. м. загальною вартістю 641 000, 00 грн.

Однак, вважає, що вартість належного йому майна значно знижена, оскільки відповідно до ринкової вартості у зазначеному районі міста Києва по вул. Каблукова складає від 36 000 -46 000 доларів США, що еквівалентно за курсом НБУ станом на 17.08.2018 - 27.67053300 грн. за один долар США, тобто становить від 993 791,88 грн. до 1 162 162,38 грн.

Крім того, позивач вказує, що виконавцем не було вчинено жодних дій щодо винесення постанови про арешт, складання акту та опису майна, яке належить боржнику, приватний виконавець самовільно вирішив призначити електронні торги з реалізації належного йому майна, в якому він проживає.

Враховуючи наведене, просить задовольнити позов.

Ухвалою суду від 28.12.2018 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

Згідно Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2019 справу передано судді Усатовій І.А.

22.04.2019 на адресу суду від третьої особи - АТ «Райффайзен Банк Аваль» надійшли пояснення на позовну заяву, в яких просить у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі з огляду на наступне.

Так, зазначає, що заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 16 січня 2017 року стягнуто з ОСОБА_1 на №014/8051/82/64967 від 27.11.2007 року у розмірі 87 052,46 доларів США, а також судових користь АТ «Райффайзен Банк витрат по сплаті судового збору - 31 583,59 гривень.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11.09.2018 у справі №755/6038/16-ц заяву позивача про скасування заочного рішення залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року у справі №755/6038/16-ц апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 січня 2017 року залишено без змін.

28 грудня 2017 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт

К.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №55449851.

28 грудня 2017 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва

Шмідт К.В. винесено постанову про арешт майна боржника, а 01 лютого 2018

року - про арешт коштів боржника.

Виконавцем здійснювалися запити (вимоги) щодо з`ясування наявності у боржника доходів, грошових коштів на рахунку в банку, наявність рухомого та нерухомого майна.

З отриманої виконавцем інформації боржник не має грошових коштів у банках, рухомого майна, земельних ділянок, за ним лише зареєстровано право власності на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка знаходиться в іпотеці банку.

При цьому, боржник зареєстрований в квартирі розташованій за адресою:

АДРЕСА_2 .

Відповідно до Договору іпотеки від 28 листопада 2007 року, квартира розташована за

адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться в іпотеці АТ «Райффайзен Банк Аваль».

13 червня 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт

К.В. винесено постанову про опис та арешт майна боржника.

13 червня 2018 року Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» звернулося до

приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. iз заявою про призначення суб`єкта оціночної дiяльностi - суб`єкта господарювання для оцінки зазначеного нерухомого майна боржника, у зв`язку з неможливістю досягнути згоди з боржником щодо вартості описаного майна.

Того ж дня, приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. ухвалено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні Приватне підприємство «Консалтингова група «Агро-Експерт».

Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості майна, ринкова вартість квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , становить 641 000 грн.

10 серпня 2018 року приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. звернулася до Державного підприємства «Сетам» з заявкою на реалізацію арештованого нерухомого майна, зокрема, квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до відповіді Державного підприємства «Сетам» на зазначену заявку

приватного виконавця повідомлено учасників виконавчого провадження, зокрема, ОСОБА_1 про призначення електронних торгів з приводу реалізації квартири розташованої за

адресою: АДРЕСА_1 , із початковою ціною в 641 000 грн. на 09 годину 17 серпня 2018 року.

Згідно протоколу електронних торгів №352722 квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1 , була продана за ціною 780 000 грн..

Представник третьої особи просить суду звернути увагу на те, що позивач вже звертався до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Шмідт К.В., в якій просив визнати неправомірними дії приватного виконавця, скасувати звіт з незалежної оцінки квартири та постанову виконавця про опис та арешт квартири від 13.06.2018 у межах виконавчого провадження № 55449851.

Так, 14 вересня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із названою скаргою, де

просив, визнати неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. по оцінці майна в ході примусового виконання виконавця провадження

№55449851, скасувати звіт з незалежної оцінки квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , скасувати постанову про опис та арешт квартири,

розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , від 13 червня 2018 року.

На підтвердження своїх вимог ним було надано, зокрема, звіт про оцінку майна від 10 вересня 2018 року, відповідно до якого ринкова вартість реалізованого майна, станом на 07 вересня 2018 року, становить 1 021 300,00 грн..

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30.10.2018 у справі №755/13810/18 відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії

приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. Постановою Київського апеляційного суду від 29 січня 2010 року у справі №755/13810/18 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 30.10.2018, залишено без задоволення, а ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2018 року залишено без змін.

На переконання апеляційного суду, місцевий суд обгрунтовано виходив з того, що ОСОБА_1 не зазначено яких саме порушень допущено при складаннi оспорюваного звіту. У разі незгоди із результатами оцінки майна, про яку йому було відомо,

враховуючи положення ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», заявник мав право звернутися з клопотанням про призначення рецензування звіту про оцінку майна, однак, заявник з такими вимогами не звертався.

Крім іншого, місцевий суд вірно зазначив, що доводи ОСОБА_1 , про те, що

він не мав іншого житла окрім квартири, яка була описана, оскільки це спростовується

матеріалами виконавчого провадження, згідно яких виконавцем було перевірено та

встановлено, що боржник, на час вчинення виконавчих дій, мав інше житло - квартиру,

розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , яким мав право користування

та був в ній зареєстрований.

Також, місцевий суд, на переконання суду другої інстанції, обґрунтовано встановив,

що постанова про опис та арешт майна боржника, в цілому складена, з дотриманням вимог

закону, в межах повноважень державного виконавця, з виходом на об`єкт опису та в

присутності, зокрема, двох понятих та брата боржника.

Доводи ОСОБА_1 щодо нікчемності договору про здійснення оцінки

відповідної квартири, укладеного між приватним виконавцем Шмідт К.В. та

Приватним підприємством «Консалтингова - група «Агро-Експерт», у зв`язку з тим, що вказаний договір не підписаний приватним виконавцем не відповідає дійсності та спростовується матеріалами справи, зокрема, вказаним договором. Крім цього, зазначений договір є правомірним в силу положень ст. 204 ЦК України, оскільки його недійсність прямо не встановлена законом і він не визнаний судом недійсним.

Щодо твердження позивача на те, що реалізоване майно підпадає під дію Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів у іноземній валюті», третя особа зазначає, що воно не відповідає дійсності. Так як на спірні правовідносини з позивачем не розповсюджуються положення Закону

України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення

кредитів у іноземній валюті», оскільки згідно з паспортних даних позивача, Кредитного договору, договору іпотеки та матеріалів виконавчого провадження Отже, твердження позивача, що спірна квартира є єдиним житлом позивача спростовується вищенаведеним обставинами.

Відтак, вважає, що надані позивачем докази фактичні обставини справи не дають обгрунтованих підстав вважати, що при проведенні електронні торги з реалізації нерухомого майна, не були дотримані вимоги діючого законодавства щодо їх проведення, позивач не довiв та не надав належні та допустимі докази порушення норм законодавства щодо проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна, обґрунтованості зазначеного порушення. Тобто відсутні правові підстави для визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акту про реалізацію квартири, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Доводи пред`явленого позову є такими, що не відповідають фактичним обставинам

справи, приписам чинного законодавства, а відтак на думку третьої особи не повинні прийматися судом до уваги при вирішенні спору.

Враховуючи наведене, просить відмовити у задоволенні позову.

02.05.2019 на адресу суду надійшов відзив ДП «СЕТАМ», в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 .

В обгрунтування відзиву вказує, що Державним підприємством "CETAM" було проведено електронні торги з реалізації арештованого майна - предмету іпотеки: трикімнатна квартира АДРЕСА_1 за номером лоту № 293013.

Оскаржувані торги відбулись 17.08.2018, з визначенням переможця, учасника № 11, який запропонував за лот найвищу суму, а саме: 780 000.00 грн., про що було складено протокол № 352722 (копію якого додається). Торги відбувались на підставі Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5.

Зазначає, що для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених Порядком реалізації арештованого майна, однак, погзовна заява грунтується на на нібито порушеннях приватного виконавця, а не на порушеннях норм Порядку під час проведення оскаржуваних торгів, впливу таких порушень на результат електронних торгів та порушення законних прав позивача у результаті проведення електронних торгів.

Крім того, зазначає, що норми Закону України «Про виконавче провадження» допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без відповідного судового рішення.

Прийняті постанови про відкриття виконавчого провадження та призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні не суперечать вимогам Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», з урахуванням сутності поняття «звернення стягнення на майно боржника».

На переконання відповідача, озивачем також не доведено, що він використовує реалізовану квартиру як місце постійного проживання. Тому реалізоване майно не підпадає під дію поматорію, встановленого Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

Що ж стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх посноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Дії деражвного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

28.05.2019 на адресу суду надійшов відзив приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Шмідт К.В., в якому відповідач вказує, що ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 30.10.2018 у справі №755/13810/18 встановлено, що приватним виконавцем з чітким дотриманням вимог діючого Законодавства здійснено опис та арешт майна боржника, його оцінку та передачу на реалізацію до ДП «СЕТАМ», будь-які порушення в діях приватного виконавця відсутні, а обставини на які Позивач по даній справі посилається як на підставу для визнання недійсними електронних торгів. протоколу проведення електронних торгів та акта про реалізацію нерухомого майна є безпідставними та спростованими.

Приватним виконавцем, з метою повного фактичного та своєчасного виконання

рішення суду, з чітким дотриманням вимог діючого законодавства України, як встановлено

рішенням суду, що набрало законної сили, здійснено повний спектр дiй спрямований на

виявлення, опис, арешт та передачу описаного майна до ДП «СЕТАМ» з метою його подальшої реалізації на електронних торгах. ДП «CETAM», на підставі заявки про реалізацію арештованого майна боржника, 17.08.2018 проведено електронні торги, які є такими що відбулися та про що складено протокол №352722.

Для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених Порядком реалізації арештованого майна боржника.

Разом з тим, звертає увагу на те, що позовна заява грунтується на припущеннях позивача, спростованих рішенням суду, що набрало законної сили тане містить вказівок на порушення будь-яких норм Порядку реалізації арештованого майна боржника.

Окрім того, вказує, що норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцю передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобов`язань, за умови, що така реалізація здійснюється з дотриманням черговостi звернення стягнення на майно боржника, а також, якщо стягувачем є іпотекодержатель.

Також звертаю увагу суду, що у боржника відсутні кошти на рахунках та рухоме майно, на яке можливо звернути стягнення, окрім нерухомого майна, до того ж приватним

на нерухоме майно, іпотекодержателем якого стягувачем звертається стягнення стягувач за виконавчим провадженням, а отже і дії приватним виконавцем вчинено з дотриманням вимог діючого Законодавства України.

Враховуючи наведене, просить у задоволенні позовної заяви відмовити.

06.09.2019 на адресу суду надійшло клопотання позивача про долучення доказів: звіту про оцінку майна від 10.09.2018, здійсненого ТОВ «Ніка-Експерт»; копії договору дарування від 14.06.2013.

Ухвалою суду від 20.09.2019 у задоволенні заяви позивача про виправлення описки в ухвалі суду про забезпечення позову від 19.10.2018, відмовлено.

19.12.2019 на адресу суду надійшли заперечення приватного виконавця виконавчого округу м.Києва на заяву про долучення доказів до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 18.12.2019 частково задоволено заяву позивача про забезпечення позову, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 .

У судове засідання 20.07.2022 сторони не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового засідання, про причини неявки суд до відома не поставили.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм, право на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установлення вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Судом встановлено, що заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 16.01.2018 у справі №755/6038/16-ц позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором у розмірі 87 052,46 дол. США, що в еквіваленті до курсу НБУ - 2 105 572,58 грн., з яких: 74 801,89 дол.США, що в еквіваленті до курсу НБУ - 1 809 263,16 грн. - заборгованість по кредиту; 12 250,57 дол. США, що в еквіваленті до курсу НБУ - 296 309,42 грн. - заборгованість по відсоткам, а також судових витрат по сплаті судового збору - 31 583,59 грн., а всього підлягає стягненню 2 137 156 (два мільйони сто тридцять сiм тисяч сто п`ятдесят шiсть) грн. 17 коп.

Виконавчий лист видано 14.06.2017.

28.12.2017 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 55449851 з виконання зазначеного виконавчого листа №755/6038/16-ц.

Згідно з відомостями з Реєстру прав власності на нерухоме майно від 17.05.2018, квартира АДРЕСА_1 , станом на момент формування витягу належала ОСОБА_1 , та відповідно до Договору іпотеки від 28 листопада 2007 року, знаходилася в іпотеці АТ «Райффайзен Банк Аваль».

28.12.2017 року винесено постанову про арешт майна боржника.

З наданих суду приватним виконавцем Шмідт К.В. копії матеріалів виконавчого провадження встановлено, що виконавцем здійснювалися запити (вимоги) щодо з`ясування наявності у боржника доходів, грошових коштів на рахунку в банку, наявність рухомого та нерухомого майна.

З отриманої виконавцем інформації боржник не має грошових коштів у банках, рухомого майна, земельних ділянок, за ним лише зареєстровано право власності на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка знаходиться в іпотеці банку.

При цьому, боржник зареєстрований в квартирі розташованій за адресою:

АДРЕСА_2 .

13.06.2018 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. в межах виконавчого провадження № 55449851, прийнято постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, якою накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить боржнику ОСОБА_1 .

13.06.2018 постановою приватного виконавця Шмідт К.В. в межах виконавчого провадження ВП № 55449851 призначено суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання ПП «Консалтингова група «Агро-Експерт» для участі у виконавчому провадженні; зобов`язано ПП «Консалтингова група «Агро-Експерт» провести оцінку майна боржника - квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та надати звіт про вартість описаного майна боржника; попереджено ПП «Консалтингова група «Агро-Експерт», в особі Романюка М.В., про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого звіту з питань, що містяться в постанові. (а.с. 130-132 т.2)

27.06.2018 суб`єктом оціночної діяльності-суб`єкта господарювання - ПП «Консалтингова група «Арго-Експерт» складено висновок про вартість майна, за яким станом на 26.06.2018 ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 56 кв.м., власником якої є ОСОБА_1 , становить суму 641 000,00 грн. При оцінці, у відповідності із загальноприйнятими нормами, оцінювачем проаналізований методичний підхід визначення вартості об`єкта нерухомості - порівняльний (метод аналогів). (а.с. 124 т.2)

10.07.2018 приватним виконавцем Шмідт К.В. в межах виконавчого провадження ВП № 55449851 на адресу ДП «Сетам» складено заявку на реалізацію арештованого нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 56 кв.м. Вартість майна - 641 000,00 грн. (а.с. 119-120 т.2)

17.08.2018 ДП «Сетам» було проведено електронні торги з реалізації нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 56 кв.м., що належить на праві власності ОСОБА_1 . Згідно Протоколу проведення електронних торгів № 352722, початкова ціна лоту № 293013 складала 641 000,00 грн., ціна продажу 780 000,00 грн., переможцем торгів визнано ОСОБА_2 , про що 22.08.2018 приватним виконавцем Шмідт К.В. складено відповідний Акт про реалізацію нерухомого майна. (а.с. 112-117 т.2)

Судом також встановлено, що ОСОБА_1 звертався Дніпровського районного суду м. Києва зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В., в якій просив визнати неправомірними дії приватного виконавця, скасувати звіт з незалежної оцінки квартири та постанову виконавця про опис та арешт квартири від 13.06.2018 року у межах виконавчого провадження № 55449851 (справа № 755/13810/18).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2018 року у справі № 755/13810/18 відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_1 , заінтересована особа (стягувач) - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», на дії приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Шмідт Катерини Валеріївни.

У даній справі суд дійшов висновку, що скаржник не навів жодної обґрунтованої підстави для скасування звіту про оцінку майна та не надав жодного належного доказу. Судом не прийнято до уваги посилання скаржника на Звіт про оцінку майна, складений на його замовлення 07.09.2018 року ТОВ «Ніка-Експерт», оскільки Звіт складений ПП «Консалтингова Група «Арго-Експерт» суб`єктом оціночної діяльності-суб`єктом господарювання в рамках Закону. Будь-яких порушень при складанні оспорюваного Звіту скаржник не навів.

Суд також не погодився і з доводами скаржника в частині вимог про скасування постанови виконавця про опис та арешт майна, оскільки при розгляді даної справи не знайдено порушень, приватний виконавець діяв в рамках повноважень та обов`язків, наданих йому Законом для примусового виконання судового рішення.

Не враховано судом також і посилання скаржника на те, що він не мав іншого житла окрім квартири, яка була описана, оскільки це спростовується матеріалами виконавчого провадження, згідно яких виконавцем було перевірено та встановлено, що боржник на час вчинення виконавчих дій мав інше житло - квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , в якій мав право користування, був в ній зареєстрований.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 січня 2010 року у справі №755/13810/18 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 30.10.2018, залишено без задоволення, а ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2018 року залишено без змін.

На переконання апеляційного суду, місцевий суд обгрунтовано виходив з того, що ОСОБА_1 не зазначено яких саме порушень допущено при складаннi оспорюваного звіту. У разі незгоди із результатами оцінки майна, про яку йому було відомо,

враховуючи положення ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», заявник мав право звернутися з клопотанням про призначення рецензування звіту про оцінку майна, однак, заявник з такими вимогами не звертався.

Крім іншого, місцевий суд вірно зазначив, що доводи ОСОБА_1 , про те, що

він не мав іншого житла окрім квартири, яка була описана, оскільки це спростовується

матеріалами виконавчого провадження, згідно яких виконавцем було перевірено та

встановлено, що боржник, на час вчинення виконавчих дій, мав інше житло - квартиру,

розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , яким мав право користування

та був в ній зареєстрований.

Також, місцевий суд, на переконання суду другої інстанції, обґрунтовано встановив,

що постанова про опис та арешт майна боржника, в цілому складена, з дотриманням вимог

закону, в межах повноважень державного виконавця, з виходом на об`єкт опису та в

присутності, зокрема, двох понятих та брата боржника.

Доводи ОСОБА_1 щодо нікчемності договору про здійснення оцінки

відповідної квартири, укладеного між приватним виконавцем Шмідт К.В. та

Приватним підприємством «Консалтингова - група «Агро-Експерт», у зв`язку з тим, що вказаний договір не підписаний приватним виконавцем не відповідає дійсності та спростовується матеріалами справи, зокрема, вказаним договором. Крім цього, зазначений договір є правомірним в силу положень ст. 204 ЦК України, оскільки його недійсність прямо не встановлена законом і він не визнаний судом недійсним.

Ухвалою Верховного Суду від 04 квітня 2019 року у справі№755/13810/18 у відкритті касаційного провадження у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Шмідт Катерини Валеріївни, за участю заінтересованої особи - публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», про визнання протиправними дії приватного виконавця, скасування звіту про оцінку майна, скасування постанови про опис та арешт майна, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 30 жовтня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2019 року, відмовлено.

Звертаючись в суд з даним позовом, ОСОБА_1 посилався на бездіяльність приватного виконавця Шмідт К.В. щодо невинесення постанови про арешт складання акту опису на майно; невчинення дій щодо виявлення майна боржника у відповідних фінансових установах, виявлення рахунків, цінних паперів, розшуку транспортних засобів тощо; зниження вартості оціненого майна; порушення вимог Закону України України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті та Закону України «Про захист прав споживачів», оскільки квартира АДРЕСА_1 , належить йому на праві власності, є його єдиним житлом; а також порушення вимог Закону України «Про іпотеку», осільки звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Відповідно до частин першої, другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц, провадження № 14-356цс18, та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц, провадження № 14-428цс18, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто, в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до частин першої - п`ятої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно частин першої та другої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - и третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з електронних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема, на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Відповідно до пункту 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження, тощо).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна.

Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

Згідно з пунктом 4 розділу І Порядку реалізації арештованого майна взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності.

Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет.

Відповідно до вимог пункту 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Згідно з пунктом 4 розділу II Порядку реалізації арештованого майна перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки.

Пунктом чотири розділу III Порядку реалізації арештованого майна визначено, що організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком.

Згідно з пунктом 1 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Відповідно до пункту 1 розділу X Порядку реалізації арештованого майна на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно з пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.

Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні статті 202 ЦК України.

З огляду на це, порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів. Викладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 22 лютого 2017 року у справі № 6-2677цс16.

Аналіз змісту вищезазначеного Порядку реалізації арештованого майна дає підстави для висновку про те, що державний/приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, у тому числі й організовує оцінку майна, а самі електронні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

На організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником.

Також з цього Порядку слідує, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор електронних торгів наділений лише правом на доповнення інформації про майно, передане на реалізацію, в частині фотографічного зображення такого майна та відомостей про нього (склад, характеристика, опис). ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, чинним законодавством не передбачений.

При цьому необхідно зазначити, що оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто, безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18), від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) та від 15 січня 2020 року в справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) викладено правовий висновок про те, що визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного/приватного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний/приватний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Отже, державний/приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком підлягають оскарженню в спосіб, передбачений Законом України «Про виконавче провадження».

У постанові від 14.03.2018 у справі №910/1454/17 Верховний Суд наголосив, що під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено:

- чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало;

- чи вплинули ці порушення на результат торгів;

- чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результат торгів.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Доводи позивача, якими обгрунтовуються позовні вимоги фактично зводяться до незгоди з діями приватного виконавця перед передачею майна на реалізацію: на допущеннях приватним виконавцем порушень при винесенні постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника, складанні акту опису нерухомого майна, здійсненні процедури оцінки майна, реалізованого в подальшому на електронних торга. Проте, вони не стосуються предмету доказування у даній справі - дотримання Порядку та правил проведення електронних торгів, та мають самостійну процедуру оскарження, передбачену Законом України «Про виконавче провадження» та ЦПК України, та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Водночас, позивачем не обгрунтовано саме порушення Порядку та правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат електронних торгів та порушення його законних прав чи інтересів у результаті проведення електронних торгів.

При цьому, позивач скористався таким способом захисту прав боржника, як оскарження дій приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. щодо опису та арешту, оцінки майна та ухвалою ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2018 року у справі № 755/13810/18, залишеною без змін судом апеляційної інстанції, відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_1 , заінтересована особа (стягувач) - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», на дії приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Шмідт К.В.

З вищезазначеної ухвали вбачається, що суд дійшов обгрунтованого висновку про відсутність підстав для скасування звіту про оцінку та правомірність дії суб`єкта оціночної діяльності при його складанні; відсутність підстав для скасування постанови про опис та арешт майна боржника та правомірність дій державного виконавця при її винесенні в рамках виконавчого провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у

господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

ОСОБА_1 не довів обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, оскільки не надав доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які могли вплинути на результати електронних торгів, тобто, не довів порушення його прав і законних інтересів, тому суд не вбачає підстав для задовлення позову.

Відповідно до вимог частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Згідно зі статтею 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частини перша, третя статті 12 ЦПК України).

Згідно із частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст.15,16,203,215,650,656 ЦК України, ст.ст.1,48,61 Закону України «Про виконавче провадження», Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 ст.ст. 12,19,76-81,206,258-259,263-265,273,353 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Усатова І.А.