Провадження №: 2/755/6169/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" листопада 2022 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2022 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем ухвали.

Відповідно до вимог ухвали від 31 жовтня 2022 року, позивачу надано строк для надання наявних доказів, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги, зазначити дійсну ринкову вартість об`єктів нерухомого майна, що є предметом поділу, надати відомості щодо підтвердження реальної вартості об`єкта майна, за яким позивач просить визнати майнові права, з урахуванням якої і має бути визначено ціну позову. Крім того, зазначити, чим підтверджується придбання всього майна, що є предметом даного спору під час перебування у зареєстрованому шлюбі, а також зазначити, чим підтверджується спільна участь подружжя коштами або працею в набутті спірного майна, а саме: автомобіля марки DODGE JOURNEY 2017 року випуску, номерний знак НОМЕР_1 ; автомобіль марки MITSUBISHI GALANT, 1998 року випуску, номер кузова НОМЕР_2 ; 2 колонки підлогові mb quart виробництва Німеччина; програвач вінілових платівок Akai Японія; фонокоректор програвача вінілових платівок Akai Японія; програвач CD дисків Onkyo виробництва Японія; підсилювач звуку ламповий; фільтр току; мармурові підставки під підлогові колонки; вінілові платівки - 20 шт. Також позивачу слід надати свідоцтво про укладення шлюбу та/або витяг із актового запису про реєстрацію шлюбу в органах РАГС, та долучити копію рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 вересня 2022 року у справі 755/4264/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, яке повинно бути завірене належним чином, містити підпис судді, секретаря, гербову печатку суду, відмітку про набрання законної сили.

22 листопада 2022 року представник позивача - адвокат Батурін Сергій Володимирович, на виконання вимог ухвали суду від 31 жовтня 2022 року, подав заяву з викладенням своїх міркувань по суті ухвали суду, разом з долученими доказами, а саме: копією Висновку про вартість майна квартири; копії витягів з сайту avto.ria.com; копія свідоцтва про шлюб; ксерокопія рішення Дніпровського районного суду міста Києва.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України)

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до прохальної частини позовної заяви, ОСОБА_1 пред`явив позов до ОСОБА_2 з вимогами: «Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину майна, а саме: квартири загальною площею 71,7 кв.м. (житлова 48.1 кв.м.) в АДРЕСА_1 ; автомобіля марки DODGE JOURNEY 2017 року випуску, номерний знак НОМЕР_1 ; автомобіль марки MITSUBISHI GALANT, 1998 року випуску, номер кузова НОМЕР_2 .

В порядку поділу спільного майна подружжя стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 половину ринкової вартості автомобіля MITSUBISHI GALANT, 1998 року випуску, номер кузова НОМЕР_2 , в розмірі 94 400,00 гривень.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину майна, а саме: квартири загальною площею 71,7 кв.м. (житлова 48.1 кв.м.) в АДРЕСА_1 ; автомобіля марки DODGE JOURNEY 2017 року випуску, номерний знак НОМЕР_1 ; автомобіль марки MITSUBISHI GALANT, 1998 року випуску, номер кузова НОМЕР_2 .

Визнати право особистої власності ОСОБА_1 на майно: 2 колонки підлогові mb quart виробництва Німеччина; програвач вінілових платівок Akai Японія; фонокоректор програвача вінілових платівок Akai Японія; програвач CD дисків Onkyo виробництва Японія; підсилювач звуку ламповий; фільтр току; мармурові підставки під підлогові колонки; вінілові платівки - 20 шт.»

Відповідно до ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог. Він проявляється в матеріально-правовій заінтересованості позивача. Іншими словами, це те матеріальне благо, яке позивач бажає отримати.

Так, відповідно до положень ч. 2, 4, 5 ст. 95 Цивільного процесуального кодексу, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимогою процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги. Таким чином, під предметом позову розуміється певно матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК). Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Пунктами 2, 9, 10 ч.1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358 .

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до п.22 постанови Пленуму Верховного суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справи про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, позовна вимога про визнання права власності є майновою, оскільки за своєю правовою природою пов`язана з підтвердженням прав на майно.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суд України при винесенні 24 січня 2018 року постанову у справі №916/1220/17.

На виконання ухвали суду, позивачем не долучено відомостей щодо підтвердження реальної вартості об`єктів майна, за яким позивач просить визнати майнові права, на дату подання позовної заяви, для визначення ціни позову, також позивачем не зазначено, чим підтверджується придбання всього майна, що є предметом даного спору під час перебування у зареєстрованому шлюбі, а також не зазначено, чим підтверджується спільна участь подружжя коштами або працею в набутті спірного майна, а саме: автомобіля марки DODGE JOURNEY 2017 року випуску, номерний знак НОМЕР_1 ; автомобіль марки MITSUBISHI GALANT, 1998 року випуску, номер кузова НОМЕР_2 ; 2 колонки підлогові mb quart виробництва Німеччина; програвач вінілових платівок Akai Японія; фонокоректор програвача вінілових платівок Akai Японія; програвач CD дисків Onkyo виробництва Японія; підсилювач звуку ламповий; фільтр току; мармурові підставки під підлогові колонки; вінілові платівки - 20 шт.

Крім того позивачем долучено ксерокопію рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 вересня 2022 року у справі 755/4264/22, однак рішення не завірене належним чином, містять підпис судді, секретаря, гербову печатку суду, відмітку про набрання законної сили, що слугувало підставою для постановлення судом ухвали про залишення позову без руху, вимоги суду залишенні без належного реагування зі сторони позивача та/або представника адвоката.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про повернення позивачу позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Частиною 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись статтями 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

С у д д я: