Справа № 355/997/21
Провадження № 2/355/296/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
29 листопада 2022 року
Баришівський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Червонописького В.С.,
секретаря судового засідання Котенко Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка Київської області за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, -
Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до Баришівського районного суду Київської області з позовом до відповідача про стягнення вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії.
ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» свої позовні вимоги мотивує тим, що за адресою відповідача: АДРЕСА_1 , 19.02.2021 зафіксовано факт порушення ПРРЕЕ.
У результаті даного порушення відповідачу було нараховано суму вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 28 637 грн. 95 коп. Враховуючи те, що відповідач добровільне не здійснив погашення наявної заборгованості, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулось до суду.
06.12.2021 надійшла відповідь на запит суду від відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України в м. Києві та Київській області та підтверджено місце реєстрації відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 08.08.2022 відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження.
16.08.2022 представник позивача просив суд слухати справу без участі позивача та його представника, проти винесення заочного рішення не заперечували.
На судове засідання, призначене на 29.11.2022, відповідач не з`явився. Про місце та час розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення поштової кореспонденції та публікації оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Суд вважає, що відповідач належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду справи, отже суд, з урахуванням положень ч. 4 ст. 280 ЦПК України, за згодою позивача розглядає справу в заочному порядку.
У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Згідно ч. 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Судом встановлено, що Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілення електричної енергії на території Київської області.
Згідно рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Київобленерго» від 21.08.2020 року прийнято рішення щодо зміни найменування Товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі».
03 вересня 2020 року було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
19.02.2021 за наслідком перевірки представниками позивача було складено Акт про порушення №К042920, відповідно до якого за адресою АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ПРЕЕ, а саме п. 2.3.5., 2.3.4., 5.5.5. та п. 8.2.4. ПРЕЕ.
Представниками позивача виявлено наступне: «зміна фазування лічильника, внаслідок чого струм навантаження проходить тільки через ланцюги «нуля», які необладнані вимірювальним елементом. Для струмоприймачів споживач використовує «штучний нуль» поза розрахунковим лічильником, внаслідок чого електрична енергія споживається та однофазним розрахунковим лічильником не враховується. Монтаж «штучного нуля» виконано відкритим способом проводом мідь 1 мм 2».
Згідно протоколу № 065, на підставі виявленого порушення та складеного Акту про виявлене порушення № К042920 у відповідності до пункту 8.4.13 Правил роздрібного ринку електричною енергією, відповідачу нараховано суму вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 28 637 грн. 95 коп. та виставлено рахунок відповідачу повідомлення про оплату за березень 2021 року від 23.03.2021 р. по Акту порушення ПРРЕЕ № К042920 від 19.02.2021 яке було надіслано поштою 25.03.2021.
З даним Актом відповідач ознайомився, про що поставив свій підпис.
Відповідно до паспорту точки/точок розподілу електричної енергії споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_1 .
Згідно розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії від 19.02.2021, у результаті порушень ПРЕЕ, відповідачем було спожито електричну енергію на загальну суму 28 637 грн. 95 коп.
Жодних заперечень від відповідача позивач не отримав.
Станом на день подання позову до суду відповідачем не було здійснено оплату за використану електричну енергію.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Відповідно до ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до статті 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживачем комунальних послуг є фізична особа, яка отримує житлово-комунальну послугу.
Згідно з ч.1, 2 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник.
Тобто у разі, коли жиле приміщення належить особі на праві приватної власності, то учасником правовідносин з приводу надання житлово-комунальних послуг щодо такого приміщення є саме ця особа (ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки встановлені договором або законом, а у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню у встановлених законом чи договором розмірах.
Згідно ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить.
Таким чином, оскільки, відповідач, як споживач винний в порушенні Правил роздрібного ринку електричної енергії, у зв`язку з чим має заборгованість перед позивачем по сплаті за використану електроенергію, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та на підставі наведених положень цивільного законодавства підлягає задоволенню.
Статтею 141 Цивільний процесуальний кодекс України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Судом встановлено, що при подачі позовної заяви до суду, позивачем згідно платіжного доручення сплачено судовий збір в сумі 2 270,00 грн.
Так як суд задовольняє позов повністю, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в повному розмірі.
Керуючись ст.11, 526, 610, 625 Цивільного кодексу України, ст.ст. 12, 13, 81, 83, 89, 141, 265, 268, Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільного процесуального кодексу України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільного процесуального кодексу України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя В.Червонописький