Справа № 361/605/20
Провадження № 2-зз/361/20/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2022 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Лелеки В.А.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бровари заяву представника позивача у цивільній справі ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року у цивільній справі № 361/605/20 за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Акціонерного товариства Альфа Банк про стягнення заборгованості та реалізацію права відступлення вимоги,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває вищезазначена цивільна справа.

У січні 2022 року до суду звернувся представник відповідача ОСОБА_2 із заявою у якій просив суд скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року у справі за № 361/605/20.

Заява обґрунтована тим, що ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року було задоволено заяву ФОП ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони на вчинення будь-яких дій щодо державної реєстрації (перереєстрації) права власності на нерухоме майно - квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , яка належить відповідачу.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до частини третьої статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Представник відповідача зазначив, що предметом позову в даній справі є стягнення грошових коштів за договором про надання послуг. Сума позовних вимог до апелянта 152994 грн (з яких лише 83376 грн. випливають з договору, а решта - ніяким чином не обґрунтований та не передбачений ні матеріальним, ні процесуальним правом обрахунок упущеної вигоди та затрат власного часу позивача на судовий процес).

При цьому ринкова вартість трикімнатної квартири, щодо якої вжиті заходи забезпечення позову становить понад півтора мільйони гривень, тобто майже в 10 разів перевищує ціну позову.

Таким чином існує суттєвий дисбаланс у можливому в майбутньому порушенні прав позивача (в межах ціни позову) та вже порушених прав ОСОБА_3 .

Належна відповідачу квартира не є предметом спору (як було зазначено в заяві про забезпечення позову і помилково взято до уваги судом).

Представник відповідача вважає, що заборона на вчинення будь-яких дій щодо державної реєстрації безпідставно обмежує право власника на розпорядження своїм майном.

Навіть в разі задоволення позову в даній справі, з у рахуванням суми можливого боргу, відповідно до вимог Закону України Про виконавче провадження звернення стягнення неможливо буде звернути на об`єкт нерухомості, а відповідно наявність чи відсутність у власності відповідача квартири ніяким чином не вплине на виконання рішення суду.

Припущення позивача про те, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або унеможливити виконання рішення суду є безпідставним і не обґрунтованим.

Оскільки ОСОБА_3 не приймала участі при розгляді заяви про забезпечення, вона не мала можливості звернути увагу суду на такі суттєві обставини.

З урахуванням викладеного, представник відповідача вважає, що наявність заборони на належну відповідачу квартиру на даному етапі судового провадження у справі за позовом ФОП ОСОБА_1 є необґрунтованою, передчасною та такою ще не відповідає ні предмету позову, ні ціні позовних вимог.

23 лютого 2022 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. призначено судове засідання по розгляду заяви представника відповідача у цивільній справі ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року у цивільній справі № 361/605/20 за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Акціонерного товариства Альфа Банк про стягнення заборгованості та реалізацію права відступлення вимоги, на 28 лютого 2022 року на 10 год. 40 хв.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, до суду електронною поштою направив клопотання у якому просив проводити розгляд заяви у його відсутності. Заяву просив задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не відомі.

Представник відповідача Акціонерного товариства Альфа Банк також у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Позивач у судовому засіданні заперечувала проти задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову. Суду пояснила, що в даний час Броварським міськрайонним судом Київської області здійснюється провадження за її позовом про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості по оплаті наданих послуг ще у 2016-2017 р.р. згідно Додаткової угоди № 1 від 07.08.2016 р. до Договору про надання послуг від 05.08.2016 р. (справа № 361/605/2020).При поданні позову ОСОБА_1 було подано аналогічну заяву про забезпечення позову, однак головуючим суддею у задоволенні цього клопотання було відмовлено. Повторно подана заява про забезпечення позову була задоволена ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року. Позивач вказала на те, що представник відповідача ОСОБА_2 одночасно подав заяву про скасування заходів забезпечення позову і апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду. У зв`язку із поданням одночасно і заяви про скасування забезпечення позову та апеляційної скарги позивач просила застосувати до представника відповідача ОСОБА_2 ст. 44 ЦПК України за зловживання процесуальними правами.

Окрім того позивач зазначила, що всі викладені в заяві підстави, зокрема наявність ніби-то порушень прав власності ОСОБА_3 , вже були предметом розгляду поданої ОСОБА_2 заяви про зустрічне забезпечення, за результатами якого суддею Броварського міськрайонного суду Петришин Н.М. 27.01.22 р. було винесено ухвалу про відмову у задоволенні заяву, в якій зазначено про відсутність обставин щодо скасування забезпечення позову.

Також позивач пояснила, що з метою припинення інсинуацій з боку ОСОБА_2 на питанні порушення прав його клієнтки застосованих судом заходів забезпечення позову шляхом арешту її майна позивач 11.02.2022 р. головуючому судді Сердинському В.С. в добровільному порядку задля забезпечення принципу паритетності прав і обов`язків сторін подано заяву з проханням в якості зустрічного забезпечення накладення арешту на належну позивачу на праві приватної власності 2-кімнатної квартири у АДРЕСА_2 , яка є рівноцінною по вартості квартирі ОСОБА_3 у м. Бровари.

Позивач вважає за необхідне довести до відома суду, що обговорення питання зняття обтяження з належної ОСОБА_3 квартири можливе лише за умови заміни даного майна іншими ліквідними активами відповідної вартості або шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у сумі не менше 170 000 грн. оскільки ОСОБА_3 вже порушила припис судового рішення Київського апеляційного суду від 05.08.2021 р. про стягнення на користь позивача суми сплаченого судового збору у розмірі 2300 грн., тобто суми у 80 разів меншої, і стягнення довелося здійснювати у примусовому порядку шляхом залучення приватного виконавця впродовж 4 місяців. Саме після такої демонстративної відмови ОСОБА_3 і виникла необхідність вжиття заходів забезпечення позову, оскільки вона сама дала підстави стверджувати про наявність нечесних намірів унеможливити виконання рішення по справі № 361/605/20, задля забезпечення якого і була винесена оскаржувана ухвала.

Суд вислухавши позивача, дослідивши письмові докази у справі, встановивши обставини у справі та виниклі правовідносини, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач звернулась до суду із даним позовом до ОСОБА_3 , Акціонерного товариства Альфа Банк у якому просила стягнути заборгованість та реалізувати відступлення права вимоги.

Сума позовних вимог до ОСОБА_3 становить 152994 грн. 99 коп.

09 грудня 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області заява позивача за первісним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволена. Вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони вчинення будь-яких дій щодо державної реєстрації (перереєстрації) права власності на нерухоме майно квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

20 січня 2022 року представник відповідача ОСОБА_2 звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області із заявою про скасування вказаного забезпечення.

Представник відповідача ОСОБА_2 , також звернувся до Київського апеляційного суду Київської області із апеляційною скаргою на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року.

02 лютого 2022 року ухвалою Київського апеляційного суду Київської області клопотання ОСОБА_3 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року задоволено, поновлено пропущений строк на апеляційне оскарження ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року, відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року.

Як вбачається із судової повістки-повідомлення розгляд апеляційної скарги призначений на 31 травня 2022 року на 12 год. 00 хв.

27 січня 2022 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області у задоволенні заяви ОСОБА_3 про зустрічне забезпечення позову відмовлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 150 Цивільного процесуального кодексу України позов забезпечується позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у Постанові № 9 від 22.12.2006 року Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову, забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Згідно п. 4 даної постанови визначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, умовою застосування забезпечення позову, як сукупності процесуальних дій, є обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. Такі заходи гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду.

Як зазначено в уточненій позовній заяві ФОП ОСОБА_1 просить суд стягнути з ОСОБА_3 на її користь 152994 грн., у тому числі: суму недоплаченої вартості послуг згідно додаткової угоди №1 до договору про надання консультаційно-представницьких послуг від 05.08.2016 р. в розмірі 5000 грн.; суму несплаченої послуги згідно додатковою угодою №2 до договору про надання консультаційно - представницьких послуг від 05.08.2016 р. в розмірі 5000 грн.; суму недоплаченої винагороди згідно додаткової угоди №1 до договору про надання консультаційно-представницьких послуг від 05.08.2016 р. в розмірі 83376 грн., суму упущеної вигоди (14% річних) за 3 роки (2018-2021 р.р.) в розмірі 39218 грн. та оплату затрат часу (орієнтовно) на судовий процес в розмірі 20400 грн.

У заяві про забезпечення позову ФОП ОСОБА_1 посилається на те, що підставою подання даної заяви про забезпечення позову є те, що на сьогоднішній день існує реальна ймовірність того, шо протягом часу, який знадобиться на судовий процес, спірне нерухоме майно може бути відчужене відповідачем на користь третіх осіб, права яких як добросовісних набувачів теж будуть потребувати судового захисту в майбутньому. І лише судова заборона на вчинення будь-яких подальших дій зі спірним майном здатна забезпечити як дотримання прав позивача, так і не допущення виникнення можливих ризиків для інших осіб.

В ухвалі Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року обґрунтовано зазначено, що забезпечення вказаного позову шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо нерухомого майна, є співмірним із заявленими позовними вимогами про стягнення грошових коштів у розмірі 152994 грн., та при цьому, вжиття зазначених заходів не зумовлює фактичного вирішення спору, а спрямовані лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті та забезпечення балансу інтересів учасників спірних правовідносин, такожвказане забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Таким чином зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що посилання представника відповідача, що існує дисбаланс у можливому в майбутньому порушенні прав позивача та вже порушених прав ОСОБА_3 , а також що вказана заборона є передчасною і такою, що не відповідає предмету позову, є необґрунтованими, не доведеними, не підтверджена доказами, а тому заява про скасування заходів забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Щодо заяви Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про визнання дій представника відповідача ОСОБА_2 зловживанням процесуальними правами згідно ст. 44 ЦПК України із застосуванням до нього передбачених законом штрафних санкцій, слід зазначити наступне.

Відповідно ч.1, 2, 3 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вважає зловживанням процесуальними правами представником відповідача ОСОБА_2 одночасне подання апеляційної скарги на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року та заяви про скасування заходів забезпечення позову, тобто вчинення дій спрямованих на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи.

Із матеріалів справи вбачається, що представником відповідача ОСОБА_2 окрім даної заяви про зняття заходів забезпечення позову та апеляційної скарги на ухвалу суду від 09 грудня 2021 року, яка перебуває на розгляду в Київському апеляційному суді не подавалось, а розгляд справи у суді першої інстанції у зв`язку із поданням заяви та скарги не відкладався.

Аналізуючи зміст ст. 44 ЦПК України та зазначені обставини, суд дійшов висновку що на даний час відсутні підстави визнання дій представника відповідача ОСОБА_2 зловживанням процесуальними правами, оскільки як оскарження ухвали суду про забезпечення позову, так і подання заяви про скасування таких заходів передбачені нормами Цивільного процесуального кодексу України, і лише при умові подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи надавало б суду підстави визнати такі дії зловживання процесуальними правами та відповідно застосувати заходи, визначені цим Кодексом.

Таким чином в задоволенні заяви Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про визнання дій представника відповідача ОСОБА_2 зловживанням процесуальними правами згідно ст. 44 ЦПК України із застосуванням до нього передбачених законом штрафних санкцій слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 44, 158, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника позивача у цивільній справі ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року у цивільній справі № 361/605/20 за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Акціонерного товариства Альфа Банк про стягнення заборгованості та реалізацію права відступлення вимоги, - відмовити.

В задоволенні заяви Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про визнання дій представника відповідача ОСОБА_2 зловживанням процесуальними правами згідно ст. 44 ЦПК України із застосуванням до нього передбачених законом штрафних санкцій відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Радзівіл А.Г.