Справа № 309/2936/22
Провадження № 2/309/583/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого - судді Лук`янової О.В.

за участю: секретаря судового засідання Грицак Я.І.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хустської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка, посилаючись на те, що:

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

-після смерті свого батька вона залишилася проживати у будинку своїх батьків, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , тим самим вступила у фактичне управління спадковим майном;

-на сьогоднішній день, бажаючи оформити спадщину на даний будинок, виявилось, що правовстановлюючого документу на будинок немає;

-при зверненні до Хустської державної нотаріальної контори, де заведена спадкова справа за її померлою матір`ю, їй повідомлено, що оформити спадщину без свідоцтва про право власності на будинок вона не може, а тому їй потрібно звернутися до суду;

-у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу, приватний нотаріус не має змоги оформити їй право на спадщину;

-для підтвердження наявності спадкового майна, яке підлягає державній реєстрації та місця його знаходження, нотаріусу слід подати документ, який підтверджує право власності на майно та його реєстрацію;

-для того, щоб можна було оформити право власності на нерухоме майно на ім`я особи, яка померла необхідно мати правовстановлюючі документи, які б підтвердили право власності на майно цієї особи, у разі відсутності таких документів, дане питання повинно вирішуватись в судовому порядку;

-враховуючи той факт, що подати нотаріусу правовстановлюючі документи на будинок вона не може через їх відсутність, то відповідно і нотаріус не може видати свідоцтво про право на спадщину,

звернулася до суду з позовом та просить: визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .

В судове засідання позивач не з`явилася, подала до суду заяву, згідно якої заяву підтримала, просила її задовольнити та просила розглянути справу в її відсутність.

Представник відповідача Хустської міської ради в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, згідно якої позовні вимоги визнав, вважав їх обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення, та просив розглянути справу без участі уповноваженого представника за наявними матеріалами у справі.

Ніяких інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.

Процесуальні дії /забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження/ у справі не проводилися.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України: у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вважає, що справу можливо вирішити в відсутність позивачки та представника відповідача, у підготовчому судовому засіданні, без фіксування судового процесу.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України: у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п.24 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, а тому є законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову у підготовчому судовому засіданні.

Керуючись ст.12, 13, 81, 206 ч.4, 247 ч.2, 258-259, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, ст.529, 548-549 ЦК Української РСР /1963р./, ч.4 Перехідних положень до ЦК України в редакції від 16 січня 2003 року, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року №7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 /місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 / до Хустської міської ради /місце знаходження: 90400, м.Хуст Закарпатської області, вулиця 900-річчя Хуста, №27; / про визнання права власності в порядку спадкування, - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті її матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Повне судове рішення складено 22 вересня 2022 року.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та /або/ обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково до Закарпатського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи /вирішення питання/ без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Лук`янова О.В.