Справа №709/1465/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2022 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Левченка В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Нікітенко В.Г.,

представника заявника - ОСОБА_1 ,

стягувача - ОСОБА_2 ,

представника стягувача - Чепурного В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Чорнобаївського районного суду Черкаської області заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Надія" про відстрочку (розстрочку) виконання рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Надія» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати,-

в с т а н о в и в:

СТОВ "Надія" (далі заявник) звернулося до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із заявою про відстрочку (розстрочку) виконання рішення.

В обґрунтування вказаної заяви зазначалося, що на підставі рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03 листопада 2021 року, яке набрало законної сили

19 квітня 2022 року, СТОВ "Надія" зобов`язане сплатити на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 04 липня 2019 року по 03 листопада 2021 року в сумі 136084,21 гривень; невиплачену заробітну плату за період з 18 жовтня 2018 року по 02 липня 2019 року у розмірі 11594,00 гривень; середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 05 вересня 2018 року по 17 жовтня 2018 року у розмірі 4263,60 гривень; середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 03 липня 2019 року по 02 серпня 2019 року у розмірі 6723,07 гривень; судовий збір у розмірі 1536,80 гривень, а всього 160201,68 гривень. На даний час заявник вказує, що за існування форс-мажорних обставин, пов`язаних із військовою агресією російської федерації, які є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними для заявника, як суб`єкта господарської діяльності, що робить виконання цих зобов`язань в період воєнного часу неможливими, тим більше, що таке сталося саме на початку весняної посівної компанії. Натомість, за умови розстрочення виконання судового рішення, заявник може виконати його добровільно та у повному обсязі.

Враховуючи наведене, просить суд відстрочити виконання рішення до 30 числа третього місяця, що настає після визначення дати припинення чи скасування воєнного стану або стану війни в Україні на 8 місяців за графіком.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 просив врахувати форс-мажорні обставини та лист ТПП № 2024/01.0-7.1, а також описову частину заяви про відстрочку (розстрочку) виконання рішення, заяву задовольнити та відстрочити виконання рішення за графіком, який вказаний у заяві. Звертав увагу на те, що на даний час існує дефіцит на ринку пального, посівних матеріалів, також добрив, засобів захисту рослин, запчастин, необхідних для аграрного сектору економіки, що потребує додаткових витрат для господарства. Підприємство намагається здійснювати господарську діяльність, але є ще 30 % незасіяних площ земельних ділянок.

Стягувач ОСОБА_2 в судовому засіданні не погодилась із заявою про розстрочку виконання рішення, пояснила, що господарська діяльність СТОВ "Надія" здійснюється, господарство отримує значні прибутки, посівна компанія завершена.

Представник стягувача ОСОБА_3 вважає заяву невмотивованою та необґрунтованою. Пояснив, що заява подана до суду з метою уникнути відповідальності за вчинення протиправних дій при звільненні ОСОБА_2 . Звертав увагу на те, що в листі ТПП № 2024/02.0-7.1 відсутнє посилання, що суб`єкти господарювання звільняються від виконання рішень судів внаслідок форс-мажорних обставин, тобто введення воєнного стану. Відповідно до вимог ст. 617 ЦК України лист ТПП означає, що введення воєнного стану на території України є підставою для звільнення від відповідальності за порушення договору, але тільки в тому випадку, якщо саме ця обставина стала підставою для невиконання рішення суду та заявник зобов`язаний це довести. Проаналізувавши господарську діяльність СТОВ "Надія" встановлено, що на рахунках товариства рахується значна кількість коштів, яка дозволяє активно вести господарську діяльність та виконати рішення суду розрахувавшись із стягувачем. Вказав на те, що заявником жодним чином не доведено, що введення воєнного стану якимось чином вплинуло на господарську діяльність СТОВ "Надія". Окрім цього, війну Україні ніхто не оголошував. В зв`язку в чим просив відмовити заявнику щодо розстрочки чи відстрочки виконання рішення суду.

Начальник Чорнобаївського відділу державної виконавчої служби у Золотоніському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції

(м. Київ) подав до суду клопотання, в якому просив розгляд справи проводити за відсутності представника ДВС.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, суд встановив наступне.

Рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03 листопада 2021 року, яке набрало законної сили 19 квітня 2022 року, стягнуто на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 04 липня 2019 року по 03 листопада 2021 року в сумі 136084,21 гривень; невиплачену заробітну плату за період з 18 жовтня 2018 року по 02 липня 2019 року у розмірі 11594,00 гривень; середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 05 вересня 2018 року по 17 жовтня 2018 року у розмірі 4263,60 гривень; середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 03 липня 2019 року по 02 серпня 2019 року у розмірі 6723,07 гривень; та судовий збір у розмірі 1536,80 гривень.

Відносини, що склалися між сторонами суд відносить до правовідносин щодо процесуальних питань, пов`язаних з виконанням судових рішень у цивільних справах і вважає за необхідне керуватися розділом VI ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (ч. 5 ст. 435 ЦПК України).

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторони, а також виконавець за заявою сторін або державний виконавець з власної ініціативи у випадку, передбаченому Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання рішення.

Системне тлумачення положень ст. 435 ЦПК України та ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» дає підстави дійти до висновку, що у виняткових випадках за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання.

Під відстрочкою виконання рішення розуміється перенесення строку його виконання на новий строк, визначений судом.

Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 26.12.2003 року роз`яснено, що при вирішенні заяв про відстрочку виконання рішення, їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

При цьому, виконання судового рішення має розглядатися як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Горнсбі проти Греції»). Термін, протягом якого судове рішення залишається невиконаним, може ставити під сумнів розумність строків судового захисту. При вирішенні питання про затримку виконання судового рішення, слід враховувати інтереси обох сторін, як стягувача так і боржника, та дотримуватися їх балансу.

Тобто, за наявності обставин, що утруднюють виконання рішення, його виконання може бути розстрочено на певних умовах або відстрочено.

При вирішенні питання про розстрочку або відстрочку виконання рішення повинні бути ураховані інтереси стягувача та оцінені повідомлені боржником обставини, на які він вказує, як на підставу розстрочки або відстрочки виконання рішення та які повинні бути суттєвими, в залежності від чого установлюється можливість задоволення такої заяви.

Розстрочка або відстрочка виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Закон пов`язує можливість відстрочки та розстрочки виконання рішення суду лише з обєктивними, тобто такими, що не залежать від волі боржника, обставинами, які носять винятковий характер і утруднюють виконання рішення суду у строк чи у встановлений судом спосіб.

Разом з тим, суд також враховує матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи.

В рішенні Конституційного Суду України №5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що відстрочення або розстрочення виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Надання відстрочення виконання рішення є виключним заходом, який має застосовуватись лише за наявності поважних причин та при найменшій шкоді кредитору. При цьому, затримка у виконанні рішення не повинна бути надто тривалою та такою, що порушує саму сутність права, яке захищається пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини (рішення ЄСПЛ у справі Іммобільяре Саффі проти Італії, заява №22774/93, пункт 74).

За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції (ухвала ЄСПЛ від 07.10.2003р. у справі Корнілов та інші проти України, заява №36575/02, тривалість виконання вісім місяців).

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»

№ 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан із 05.30 год., 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Згідно Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 133/2022 від 14 березня 2022 року та № 259/2022 від 18 квітня 2022 року, строк воєнного стану в Україні з 05.30 год. 25 квітня 2022 року продовжено строком на 30 діб.

У своєму листі № 2024/02.0-7.1 від 28 лютого 2022 року Торгово-промислова палата (далі ТПП) України на підставі ст. ст. 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 року № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05.30 год. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року

№ 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Звертаючись до суду із заявою про відстрочку (розстрочку) виконання рішення суду заявник зазначає, що готовий сплатити ОСОБА_2 всю суму присуджених судом грошових коштів, але готовий це зробити рівними частинами коджного місяця по 20000 грн., але починаючи з четвертого місяця, що настає після визначення дати припинення та/чи скасування воєнного стану або стану війни в Україні.

Крім того, заявник вказує, що має в першу чергу спрямовувати кошти, які маються в нього в розпорядженні на проведення найважчої посівної компанії за часів незалежності України, враховуючи дефіцит на ринку пального, посівних матеріалів, також добрив, засобів захисту рослин, запчастин, необхідних для аграрного сектору економіки, що напряму впливає на ріст цін на ці матеріали.

На переконання суду, широкомасштабне вторгнення російської федерації та введення на території України воєнного стану, як форс-мажорні обставини, негативно впливають на майновий стан СТОВ "Надія" та можливість виконання ним рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03 листопада 2021 року в цивільній справі

№ 709/1465/19, враховуючи бажання боржника добровільного виконання рішення суду, а тому заявлені останнім вимоги про відстрочку виконання судового рішення є обгрунтованими і підлягають до часткового задоволення та, враховуючи вимоги ч. 5 ст. 435 ЦПК України, суд вважає за можливе відстрочити виконання рішення суду.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 258-263, 435 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Надія" про відстрочку (розстрочку) виконання рішення - задовольнити частково.

Відстрочити Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Надія" до 03 листопада 2022 року виконання рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03 листопада 2021 року в цивільній справі № 709/1465/19 в частині стягнення з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Надія" на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 04 липня 2019 року по 03 листопада 2021 року в сумі 136084,21 гривень; невиплачену заробітну плату за період з 18 жовтня 2018 року по 02 липня 2019 року у розмірі 11594,00 гривень; середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 05 вересня 2018 року по 17 жовтня 2018 року у розмірі 4263,60 гривень; середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 03 липня 2019 року по 02 серпня 2019 року у розмірі 6723,07 гривень; судовий збір у розмірі 1536,80 гривень.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено 16 травня 2022 року.

Суддя В.В.Левченко