Справа № 276/1985/21
Провадження по справі №2/276/126/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2022 року смт. Хорошів

Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Бобра Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Свиридок А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з даним позовом, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її тітка ОСОБА_2 . Після її смерті залишилось спадкове майно, а саме дві земельні ділянки площею 0,8302 га. та 2,5022 га, що розташовані на території Радицької сільської ради Хорошівського району Житомирської області. Позивач є спадкоємцем майна за законом. 14 липня 2021 року вона зверталася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті тітки, на що отримала відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк, встановлений ст.1270 ЦК України та не підтверджено родинні відносини із спадкодавцем. Вважає, що пропустила вказаний строк з поважної причини, оскільки не була обізнана про необхідність звернення до нотаріальної контори для оформлення спадщини у шестимісячний термін.

Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю один місяць, після набрання рішенням законної сили та встановити, що вона є племінницею ОСОБА_2 .

В підготовче судове засідання позивач не прибула, направила до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує в повному обсязі та наполягає на його задоволенні.

Представник відповідача Хорошівської селищної ради в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності представника селищної ради, зазначив що позов визнає.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу.

Відповідно до ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно п.2 ч.1 ст.318 ЦПК України у заяві про встановлення факту родинних відносин повинно бути зазначено причини неможливості відновлення або одержання документів, що посвідчують цей факт.

Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується матеріалами справи, а саме копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , архівними довідками Державного архіву Житомирської області №З-1761/02 від 27.04.2021 року та №88/3 від 16.07.2008 року, №З-3388/02 від 07.06.2021 року, №З-3176/02 від 07.06.2021 року, №З-3757/02 від 01.07.2021 року, довідкою Хорошівської селищної ради №166 від 02.05.2022 року.

Оцінюючи зібрані докази у їх сукупності, суд вважає доведеним факт родинних відносин між позивачем та спадкодавцем, які є родичами. Встановлення даного факту має для позивача юридичне значення, оскільки позивач, як спадкоємець, має намір прийняти спадщину, що відкрилась після смерті її тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому суд дійшов висновку, що вимога ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч.3 ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Згідно копій державних актів на право власності на земельні ділянки серії ЯБ №863831 та №863345 земельні ділянки площею 0,8302 га. та 2,5022 га., що знаходяться на території Радицької сільської ради, Хорошівського району, Житомирської області належать ОСОБА_2 .

Із довідок Хорошівської селищної ради №39, №40 від 19.03.2021 року та №4 від 18.01.2022 року слідує, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована та постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею за 6 місяців до її смерті, на день її смерті та за вказаною адресою на протязі 6 місяців після її смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Толстіхіної Н.Д. №392 від 14.07.2021 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , оскільки нею не було подано заяви про прийняття спадщини згідно ст.1268 ЦК України та не було надано документів підтверджуючих родинні відносини, а тому ОСОБА_1 рекомендовано звернутись з позовом до суду.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №65587547 від 14.07.2021 року після смерті ОСОБА_2 спадкова справа на її майно не заводились.

За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки не була обізнана про необхідність звернення до нотаріальної контори для оформлення спадщини у шестимісячний термін.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Враховуючи, що після смерті ОСОБА_2 спадкоємцем за законом є її племінниця ОСОБА_1 , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не була обізнана про необхідність звернення до нотаріальної контори для оформлення спадщини у шестимісячний термін, відповідач позов визнає, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним.

Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 200, 206, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст.1218, 1266, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 є племінницею ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк терміном 1 (один) місяць після набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: с.Кам`янка, Житомирського (Хорошівського) району Житомирської області, РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: Хорошівська селищна рада, місце знаходження: смт.Хорошів вул.Героїв України 13, Житомирської області, .

Головуючий суддя: Д.О. Бобер