КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/9259/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року м. Київ

Справа № 368/1201/21

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кравченко Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна», яка подана представником Варічевою Ларисою Сергіївною, на ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 29 червня 2022 року, постановлену у складі судді Шевченко І.І.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна», третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «РРП Груп» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,

встановив:

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна», третя особа - ТОВ «РРП Груп» про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 звернулася із клопотанням про призначення судово-психологічної експертизи.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 29 червня 2022 року у справі призначено судово-психологічну експертизу. На вирішення експертизи поставлено наступні запитання:

1. Чи була ситуація, яка пов`язана із інформацією, що була поширена в ефірі ІНФОРМАЦІЯ_1 на ТРК «Україна» у телепередачі «Говорить Україна» з назвою випуску «ІНФОРМАЦІЯ_3...», психотравмуючою для ОСОБА_1 ?

3.Якщо так, то яка глибина та інтенсивність психотравмуючого впливу згідно зазначеної ситуації на особистість ОСОБА_1 ?

4.Чи спричинила дана ситуація погіршення стану психічного здоров`я для ОСОБА_1 , і чи заподіяна йому моральна шкода з психологічної точки зору?

5.Якщо факт заподіяння моральної шкоди відповідачами позивачу ОСОБА_1 має місце, то вказати конкретний розмір заподіяної моральної шкоди?

Проведення експертизи доручено експертам Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за давання завідомо неправдивого висновку і відмову від давання висновку.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна» - Варічева Л.С. звернулась з апеляційною скаргою, в який просить скасувати ухвалу суду, справу направити для продовження розгляду.

Вказує, що для визначення розміру моральної шкоди не потрібні знання в галузі психіатрії, як це зазначає позивач. Крім того, для визначення розміру моральної шкоди не потрібні спеціальні знання, оскільки ч. 3 ст. 23 ЦК України беззастережно покладає обов`язок визначення розміру моральної шкоди на суд, водночас зобов`язуючи його дотримуватись принципів розумності та справедливості. При цьому, безперечно, суд має враховувати характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, а також інші обставин, які мають істотне значення, проте доведення належними доказами факту спричинення моральної шкоди - це обов`язок саме позивача, який у позовній заяві має зазначити, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Зазначає, що у позовній заяві не міститься відомостей про те, чому позивач не мав можливості замовити проведення психологічної експертизи в процесі підготовки позову. У п. 9 прохальної частини позову позивач просить суд призначити судово-психологічну експертизу з метою визначення моральної шкоди, при цьому у позові зазначає, що визначає розмір моральної шкоду у 150 000 гривень. Отже, позивач на момент подання позову вже самостійно визначив розмір моральної шкоди, виходячи з власних міркувань і без будь-яких спеціальних знань. Вказане свідчить про те, що позивач навіть не намагався вжити якихось заходів для проведення експертизи та надання відповідних доказів разом із позовною заявою, а відразу намагався перекласти на суд тягар доказування щодо спричинення йому моральної шкоди. Вважає, що така позиція прямо суперечить принципу змагальності сторін, задекларованому ст. 12 ЦПК України.

Зазначає, що судом порушено порядок призначення експертизи та не дотримано принципу змагальності сторін та процесуальних прав відповідача-4. Завданням психологічної експертизи не є і не може бути визначення розміру моральної шкоди, а тому висновок суду про необхідність її проведення саме з цією метою є безпідставним. Всупереч положенням ч.3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи суд не запитав думки сторін щодо обрання експерта чи експертної установи, та не надав відповідачу-4 строку для вирішення цього питання та пропонування експертної установи з урахуванням обставин справи. Таким чином, суд визначив експертну установу на власний розсуд, без урахування думки відповідачів. Вирішуючи питання про призначення експертизи, суд не надав відповідачу-4 (як і іншим учасникам справи) можливості запропонувати питання, роз`яснення яких потребує висновку експерта, чим обмежив права відповідача 4 на справедливий та об`єктивний розгляд справи. При цьому суд не мотивував, чому він вирішив поставити перед експертом лише питання, сформульовані позивачем і не вважає за необхідне надати таку можливість іншим учасникам справи. Між тим, сформульовані позивачем питання, що дубльовані судом в ухвалі, не враховують суті спору.

В судовому засіданні представник відповідача ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна» - Варічева Л.С. підтримала доводи апеляційної скарги, просила ухвалу суду скасувати.

Позивач та його представник ОСОБА_6 заперечували проти доводів апеляційної скарги, просили ухвалу суду залишити без змін.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про день та час розгляду справи у встановленому законом порядку, про причини своєї неявки суд не повідомили, а тому колегія суддів вважала можливим розглянути справу за їх відсутності відповідно до вимог ч.2 ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши думку позивача, його представника та представника відповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Задовольняючи заяву про призначення судово-психологічної експертизи ухвалою від 29 червня 2022 року, суд першої інстанції виходив з того, що предметом позову є захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди. Підставою для призначення судової експертизи є саме необхідність з`ясування таких обставин, які потребують спеціальних знань, тобто тих, які виходять за межі знань осіб, які беруть участь у справі, та судді, який розглядає справу. Призначення експертизи є частиною дослідження обставин по справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини. Суд, не даючи оцінку правовим відносинам між сторонами у справі, не вправі позбавляти дозволених законом та обраних сторонами засобів доказування, оскільки за такої ситуації це порушить їх права у цивільному процесі, свідчитиме про порушення принципу диспозитивності та об`єктивного судового розгляду. Тому, враховуючи предмет спору та норми ЦПК України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника позивача та призначення експертизи.

Щодо питань, які необхідно поставити на роз`яснення судовому експерту, суд, враховуючи Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, орієнтовний перелік питань, що ставляться на вирішення такої експертизи та перелік питань позивача, вважав за необхідне поставити запитання перед експертом, зазначені в резолютивній частині ухвали.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, оскільки він відповідає нормам процесуального права та матеріалам справи.

Порядок призначення судової експертизи врегульовано статтями 143-150 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу», «Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженою наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 р №53/5, «Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки матеріалів та призначення судових експертиз», затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 р. №53/5.

Відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За змістом вказаних норм, докази - це відомості про факти, за допомогою яких суд з`ясовує дійсні правовідносини сторін, обставини, що мають значення для справи. Засоби доказування - це джерело, в якому зафіксовано зміст доказу. Такими засобами можуть бути, зокрема, висновок експерта.

Відповідно до ч.1 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. (ч.2 ст.102 ЦПК).

Отже, судова експертиза, як один із засобів доказування, сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню та з`ясуванню обставин справи, ефективному вирішенню цивільних справ і постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Відповідно до п. 1, ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами ( стороною ) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта (п. 4, 5 ,6 ч. 2 ст. 103 ЦПК України).

Згідно з ч. ч. 1, 3, 5 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

Враховуючи вище викладене, експертиза призначається в тому випадку, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Відповідно до п. 6.1-6.5 Розділу VI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи.

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

При проведенні психологічних експертиз використовуються загальновідомі в науковій практиці психологічні методики і такі, що пройшли державну атестацію, та їх авторські модифікації, що відбираються з урахуванням специфіки експертних досліджень і конкретних питань, поставлених перед психологічною експертизою.

Пунктом 6.6 Розділу VI Рекомендацій встановлено орієнтовний перелік вирішуваних питань, які можливо поставити експерту. До таких питань, зокрема, належать:

- Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? Якщо так, то чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)?

- Чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі?

- Якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна», третя особа - ТОВ «РРП Груп», в якому просить:

- визнати недостовірною, такою, що не відповідає дійсності, та принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 , інформацію, поширену ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у передачі «Говорить Україна» з назвою випуску «ІНФОРМАЦІЯ_2» в ефірі ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна», який відбувся ІНФОРМАЦІЯ_4 року, щодо звинувачень ОСОБА_1 в жорстокому ставленні до дітей, знущанні над дітьми, в педофілії по відношенню до малолітньої вихованки дитячого будинку сімейного типу «Сім`ї ОСОБА_7 ».

- визнати недостовірною, такою, що не відповідає дійсності, та принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, поширену ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна» у передачі «Говорить Україна» з назвою випуску «ІНФОРМАЦІЯ_2» в ефірі ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна», який відбувся ІНФОРМАЦІЯ_5 року наступного змісту: «ІНФОРМАЦІЯ_5 » та публічно вибачитись перед ним у тій самій передачі або циклі передач і в той самий час - не пізніше одного місяця з дня набрання судовим рішенням законної сили.

- зобов`язати ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна» з метою спростування недостовірною, інформації відносно ОСОБА_1 , поширену у передачі «Говорить Україна» з назвою випуску « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в ефірі ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна», який відбувся ІНФОРМАЦІЯ_4 року, зачитати резолютивну частину даного судового рішення у тій самій передачі або циклі передач і в той самий час - не пізніше одного місяця з дня набрання судовим рішенням законної сили.

- стягнути з ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна» на користь ОСОБА_1 150 000 грн. у рахунок відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ч. 2 - 5 статті 23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно з роз`ясненням, наведеним в п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Враховуючи, що призначення судово-психологічної експертизи необхідне для визначення, чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для позивача, пов`язаною з приниженням честі та гідності, встановлення факту переживань і моральних страждань позивачем, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про призначення вказаної експертизи, оскільки одним з принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, а тому суд не має права позбавляти сторону по справі можливості таким чином довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Зміст визначених судом першої інстанції питань, які поставлені на вирішення експертизи, відповідають орієнтовному переліку питань судово-психологічної експертизи.

З огляду на те, що основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи, зокрема, мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей, то призначення психологічної експертизи у цій справі є необхідним для з`ясування обставин, що мають значення для її вирішення, а тому доводи апеляційної скарги є необґрунтованими.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги не можуть бути підставою для скасування ухвали суду. Призначення експертизи не порушує права відповідачів, оскільки є способом доведення своїх вимог позивачем.

Доводи апеляційної скарги представника відповідача про те, що відповідач був позбавлений можливості висловити свою думку щодо обрання експерта чи експертної установи, суд не надав можливості запропонувати свої запитання, роз`яснення яких потребує висновку експерта, - колегія суддів відхиляє, оскільки з матеріалів справи вбачається, що про призначення у справі судової психологічної експертизи позивач ОСОБА_1 заявив клопотання у пункті 9 позовної заяви, яка була подана до суду 09 грудня 2021 року, та у відзиві на позовну заяву представник відповідача ТОВ «Телерадіокомпанія «Україна» Л. Варічева висловила свої заперечення щодо необхідності призначення судом такої експертизи.

Окремо сформульоване клопотання про призначення судово-психологічної експертизи із визначенням питань для її проведення та пропозицією щодо експертної установи, експертам якої необхідно доручити проведення експертизи, було подано позивачем ОСОБА_1 до суду 28 січня 2022 року та знаходиться в матеріалах справи (а.с. 148-150). Підготовче засідання 28 січня 2022 року, на якому була присутня представник відповідача Варічева Л.С. , було відкладене на 08 лютого 2022 року. 03 травня 2022 року підготовче засідання було відкладено за клопотанням представника відповідача Варічевої Л.С. По суті клопотання про призначення експертизи було вирішено судом в судовому засіданні 29 червня 2022 року, в якому представник відповідача брала участь в режимі відеоконференції та заперечувала проти призначення експертизи.

За викладених обставин вищевказані доводи апеляційної скарги відповідача колегія суддів відхиляє, оскільки вони спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до положень пункту 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК суд має право за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи, а тому доводи апеляційної скарги в цій частині є також необґрунтованими.

Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про призначення судово-психологічної експертизи у даній справі постановлена з додержанням вимог закону, є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування не вбачається, тому апеляційну скаргу відповідача необхідно залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374-379, 381-383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна», яка подана представником Варічевою Ларисою Сергіївною, - залишити без задоволення.

Ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 29 червня 2022 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 23 листопада 2022 року.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Махлай Л.Д.

Немировська О.В.