Справа № 496/5589/22
Провадження № 2/496/1763/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2022 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Буран В.М., вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме та рухоме майно в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернулась до суду з зазначеним позовом.

В порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. При цьому, представником позивача додано до позовної заяви клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору, яке обґрунтованотим, що ціна позову про визнання права власності на майно в порядку спадкування становить 12 583 991,50 грн. (дванадцять мільйонів п`ятсот вісімдесят три тисячі дев`ятсот дев`яносто одна гривня 50 копійок, та у відповідності до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір за подання відповідного позову складає 12 405,00 грн.

Станом на сьогоднішній день ОСОБА_1 не працює, інших доходів не отримує, що підтверджується Відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків станом на 15.09.2022 (копії додаються)

Окрім цього, з огляду на те, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан, позивач не має змоги працевлаштуватись, отримує періодичні незначні доходи від підробіток, яких вистачає виключно на харчування, оплату комунальних послуг та ліків, тобто на задоволення першочергових потреб людини. Судовий збір у розмірі 12 405 грн. 00 коп. перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Згідно статті 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, а саме враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів. За таких обстави просить звільнити позивачку від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали додані до позову та його зміст, суд дійшов висновку про залишення позову без руху з наступних підстав.

В порядку ст. 141 ЦПК України, суд при ухваленні рішення повинен в тому числі вирішити питання розподілу судових витрат. Згідно ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. При цьому, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Виходячи зі змісту ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачем є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з Постановою Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

За приписами ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Заявляючи клопотання, представник позивача, не надала суду жодного доказу на підтвердження того, що позивач має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів.

Одним з головних критеріїв при вирішенні питання про наявність підстав для відстрочки, зменшення або звільнення від сплати судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання, які встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Позивач надала суду відомості з держаного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків станом на 15.09.2022 року, згідно яких позивач отримала за звітний рік дохід у сумі 18 000 грн, таким чином розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Однак, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про надання відстрочки сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Так, до позовної заяви не надано підтвердження того, що позивачка не має іншого рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища, а враховуючи те, що в позовній заяві зазначено про понесенні нею витрати на правничу допомогу у сумі 15 000 грн., що перевищує визначену нею суму судового збору 12 405 грн., та 5 відсотків розміру її річного доходу за минулий рік, у суду є підстави вважати, що майновий стан позивачки дозволяє їй сплатити судовий збір в повному розмірі, або його частину у разі задоволення клопотання про розстрочення чи зменшення судового збору.

Отче з наведеного вбачається, що позивач мешкає рік на 3000 грн, 18 000 грн. доходу - 15 000 грн., за правничу допомогу. У суду з огляду на зазначене є обґрунтований сумнів, що посилання позивача про свій майновий стан відповідають дійсності.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України про судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, справляється 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2022 року з 01 січня встановлений у розмірі 2481 грн., таким чином за позовну заяву майнового характеру подану фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 992,40 грн та не більше 12 405 грн.

Визначення ціни позову та сплачений судовий збір є обов`язковим, адже суд при вирішенні справи по суті, у будь-якому разі у силу ст. 141 ЦПК України та вимог Закону України «Про судовий збір» повинен вирішити питання розподілу судових витрат по справі.

Зазначена позовна заява є заявою майнового характеру, ціна позову якої 12 583 991,50 грн.

Судовий збір сплачується за позовну вимогу майнового характеру у відповідності вимог закону за наступними реквізитами та надається суду квитанція:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./отг м.Біляївка/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015578

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Біляївський районний суд Одеської області (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_3 , Біляївський районний суд Одеської області.

За вказаних обставин, позивач повинен разом з поданням позовної заяви сплати судовий збір або звернутись до суду з мотивованим клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Також суд звертає увагу, що зараз наша країна перебуває у стані війни з Російською Федерацією. Усі можливі кошти спрямовуються на забезпечення ЗСУ для гідної відсічі загарбникам та збереження територіальної цілісності країни та захисту громадян, тому суд як ніколи прискіпливо розглядає кожний випадок відстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, для відкриття провадження по справі, необхідно усунути вказані недоліки.

Таким чином, згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подачі виправленої позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 136, 175-177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме та рухоме майно в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати 10-денний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява вважається неподаною і повертається.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена, у відповідності до п. 13 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, в частині визначення розміру судових витрат, до Одеського апеляційного суду шляхом подачі протягом 15 днів апеляційної скарги.

Суддя В.М. Буран