Справа № 158/739/22
Номер провадження 2-о/167/17/22
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

17 травня 2022 року м. Рожище

Суддя Рожищенського районного суду Волинської області Гармай І. Т. вивчивши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: cлужба у справах дітей Ківерцівської міської ради, Ківерцівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про усиновлення дітей другого з подружжя,

в с т а н о в и в :

09 травня 2022 року ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей Ківерцівської міської ради, Ківерцівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) звернувся до Ківерцівського районного суду Волинської області із заявою про усиновлення дітей другого з подружжя.

Розпорядженням в. о. голови Ківерцівського районного суду Волинської області від 09 травня 2022 року на підставі ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України (далі-ЦПК України) вказану цивільну справу передано на розгляд Рожищенському районному суду Волинської області.

13 травня 2022 року до Рожищенського районного суду Волинської області надійшла дана справа.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 травня 2022 року у справі № 158/739/22 визначено головуючу суддю Гармай І. Т.

Статтею 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Так, заява про усиновлення дитини подається до суду у порядку, передбаченому главою 5 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені ст. 311 ЦПК України.

Згідно з ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суд доходить такого висновку.

Частина 3 ст. 42 ЦПК України передбачає, що у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Відповідно до ст. 310 ЦПК України заява про усиновлення дитини або повнолітньої особи, яка не має матері, батька або була позбавлена їхнього піклування, подається до суду за місцем їх проживання.

Відтак встановлення дійсного місця проживання дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , яких має намір усиновити ОСОБА_1 , має значення для визначення суду, до територіальної підсудності якого належить розгляд цієї заяви, проте, у заяві місце проживання дітей не зазначено та належних і допустимих доказів в підтвердження місця проживання дітей суду не надано, що в свою чергу позбавляє суд можливості вирішити питання підсудності цієї заяви.

Разом з цим, за змістом ч. 1 ст. 313 ЦПК України, суд розглядає справу про усиновлення дитини за обов`язковою участю заявника, органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров`я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати.

Статтею 11 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування» передбачено, що органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі місцеві державні адміністрації, виконавчі органи міських чи районних у містах, сільських, селищних рад. Присутність представника органів опіки та піклування на судових засіданнях є обов`язковою в разі, якщо розглядається справа стосовно дитини або з питань, що зачіпають права дитини.

Проте, як вбачається з поданої до суду заяви, ОСОБА_1 як заінтересовану особу зазначено службу у справах дітей Ківерцівської міської ради, а не відповідний орган опіки та піклування. Відтак, заявникові як заінтересовану особу необхідно зазначити орган опіки та піклування, їх місце знаходження та матір дітей, яких заявник бажає усиновити, її місце проживання чи перебування.

Крім того, відповідно до положень ст. 218 Сімейного кодексу України для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити. Згода дитини на її усиновлення дається у формі, яка відповідає її вікові та стану здоров`я. Дитина має бути проінформована про правові наслідки усиновлення. Усиновлення провадиться без згоди дитини, якщо вона у зв`язку з віком або станом здоров`я не усвідомлює факту усиновлення. Згода дитини на усиновлення не потрібна, якщо вона проживає в сім`ї усиновлювачів і вважає їх своїми батьками.

Порядок отримання згоди дитини на усиновлення закріплений у п. 72 Порядку провадження діяльності з усиновлення та здійснення нагляду за дотриманням прав усиновлених дітей, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України № 905 від 08 жовтня 2008 року.

Однак, заявником не додано згоди дітей на усиновлення та не наведено причини, з яких усиновлення здійснюється без згоди дітей.

Частиною 2 ст. 311 ЦПК України визначено документи, які за наявності мають бути додані до заяви про усиновлення дитини: 1) копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя; 2) медичний висновок про стан здоров`я заявника; 3) довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи; 4) документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням; 5) інші документи, визначені законом.

Всупереч вказаним вимогам закону до заяви про усиновлення заявником не долучено документів, визначених ч. 2 ст. 311 ЦПК України, а саме: письмової згоди на усиновлення другого з подружжя(матері дітей), засвідченої нотаріально, медичного висновку про стан здоров`я заявника, сертифікатів лікаря-психіатра та лікаря-нарколога, про відсутність психічних розладів та відсутність наркологічної залежності, довідки з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи, документу, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням.

Крім того, відповідно до вимог ч. 2, 3 ст. 312 ЦПК України орган опіки та піклування повинен подати суду висновок про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам дитини.

До висновку органу опіки та піклування мають бути додані: 1) акт обстеження умов життя заявника, складений за місцем його проживання; 2) свідоцтво про народження дитини; 3) медичний висновок про стан здоров`я дитини, про її фізичний і розумовий розвиток; 4) у випадках, встановлених законом, згода батьків, опікуна, піклувальника дитини, закладу охорони здоров`я або навчального закладу, а також самої дитини на усиновлення. Суд у разі необхідності може вимагати подання інших документів.

Проте, заявником ОСОБА_1 всупереч вимогам ч. 2, 3 ст. 312 ЦПК України не додано до заяви висновку органу опіки та піклування про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам дітей, акт обстеження умов життя заявника, складеного за місцем його проживання та медичного висновку про стан здоров`я дітей, про їх фізичний і розумовий розвиток.

Враховуючи наведене вище, заявнику необхідно виправити усі вищезазначені в ухвалі недоліки, надати суду новий примірник заяви з доданими до неї документами та їх копії відповідно до кількості учасників справи.

Означені недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до судового розгляду.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду (справа «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини»).

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, строк їх усунення не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи наведене та зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків заяви, доходжу висновку, що строк на їх усунення доцільно визначити десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити заявнику, якщо він у встановлений строк усуне недоліки визначені цією ухвалою то заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей Ківерцівської міської ради, Ківерцівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про усиновлення дітей другого з подружжя - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання вимог суду заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. Т. Гармай