Номер провадження: 22-ц/813/2901/22
Справа № 495/2689/17
Головуючий у першій інстанції Боярський О.О.
Доповідач Цюра Т. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Цюри Т.В.,

Суддів: Гірняк Л.А., Комлевої О.С.,

За участю секретаря судового засідання: Мілєвої М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Одеського апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20 квітня 2021 року про повернення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Білгород-Дністровського міського нотаріального округу №487 Тітова Тетяна Сергіївна про визнання договору дарування удаваним правочином

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2021 року, ОСОБА_1 звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду із заявою про перегляд заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 30.08.2017 року по справі № 495/2689/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Білгород-Дністровського міського нотаріального округу №487 Тітова Тетяна Сергіївна про визнання договору дарування удаваним правочином.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20 квітня 2021 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 30.08.2017 року по справі № 495/2689/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Білгород-Дністровського міського нотаріального округу Тітова Тетяна Сергіївна про визнання договору дарування удаваним правочином повернуто заявнику без розгляду.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подала до суду апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права просить суд скасувати ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20 квітня 2021 року та зобовязати Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в найкоротший термін розгялнути заяву про перегляд заочного рішення та прийняти відповідне рішення.

На адресу апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу від сторін не надходив, однак відповідно до положень ч.3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

В процесі апеляційного розгляду справи від ОСОБА_2 на електрону пошту апеляційного суду надійшла заява, у якій остання просила розглянути справу за її відсутності, у звязку із похилим віком та при цьому також зазначила, що не заперечує проти задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20 квітня 2021 року, оскільки рішення суду є незаконним (а.с. 128-130). Оригінал вказаної заяви ОСОБА_2 також надійшов через засоби поштового відправлення «Укрпочта» до канцелярії апеляційного суду (а.с. 144-147).

Від ОСОБА_1 в ході апеляційного розгляду справи також надійшла заява на електрону адресу суду, у якій апелянт просить судовий розгляд провести за її відсутності (а.с. 133-134).

Третя особа: приватний нотаріус Білгород-Дністровського міського нотаріального округу №487 Тітова Тетяна Сергіївна про судове засідання суду апеляційної інстанції, призначене на 17.11.2022 року, була повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання про доставку електронного листа (а.с. 163).

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, апеляційний суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуванеа ухвала суду зазначеним вимогам не відповідає, з огляду на таке.

Так, судом першої інстанції встановлено, що заочним рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 30.08.2017 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Білгород-Дністровського міського нотаріального округу №487 Тітова Тетяна Сергіївна про визнання договору дарування удаваним правочином задоволено. Визнано договір дарування частини житлового будинку, який був укладений 03 березня 2009 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Білгород-Дністровського міського нотаріального округу 03.03.2009 року за реєстром № 487 - удаваним правочином, що на справді приховує вчинений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 03 березня 2003 року договір довічного утримання (а.с. 68-70).

Ухвалою цього ж суду від 23.10.2017 року заяву ОСОБА_2 про роз`яснення рішення суду від 30.08.2017 року задоволено. Роз`яснено рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 30.08.2017 року, зазначивши, що укладений 03.03.2009 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 договір дарування удаваний правочин згідно ст. 235 ЦК України, тобто договір дарування є недійсним в розумінні параграфу 2 глави 16 ЦК України (а.с. 79-80).

Матеріалами справи також встановлено, що 16.04.2021 року ОСОБА_1 звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду із заявою про перегляд заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 30.08.2017 року (а.с. 87-98).

Постановлюючи оскаржувану ухвалу, районний суд виходив з того, що є всі підстави для повернення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 30.08.2017 року без розгляду, оскільки така заява була подана після спливу строку на подання та поважність такого пропуску суду не наведена.

Проте, апеляційний суд не може погодитися із таким висновком районного суду, оскільки він не відповідає вимогам закону та фактичним обставинам справи, виходячи з наступного.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення.

Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (ст.ст. 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ст. 284 ЦПК України).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають частини перша - сьома статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього кодексу (частина восьма статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Цей припис треба розуміти як такий, який стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у частинах першій - сьомій статті 285 ЦПК України. Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення статті 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (пункт 22 частини першої ст. 353 ЦПК України).

Прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (ст. 286 ЦПК України).

За змістом речення першого частини першої вказаної статті суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам частин першої - сьомої статті 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 126 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 09.11.2021 року в справі №214/5505/16 Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, сформульованого в постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.01.2021 року в справі №1519/2-4031/11. Відступ полягає у тому, що суд приймає до розгляду належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення незалежно від пропуску строку на її подання та залишає цю заяву без задоволення у разі, якщо немає підстав для поновлення вказаного строку.

У разі, коли Велика Палата Верхового Суду відступила від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених раніше у рішенні в одній зі справ Верховним Судом України, Великою Палатою Верховного Суду чи Верховним Судом у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати), суди враховують висновок, викладений у постанові Великої Палати Верхового Суду.

У постанові від 09.11.2021 року в справі №214/5505/16 Велика Палата Верховного Суду виходила з того, що не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у ст. 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої ст. 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений ст. 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду .

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій ст. 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

З огляду на вищенаведене, враховуючи порушення судом першої інстанції норм процесуального права та постановлення ухвали, яка не передбачена ст. 287 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду, з урахуванням висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 року, вважає за необхідне скасувати оскаржуване судове рішення, справу направити в суд першої інстанції для продовження розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.

Доводи апеляційної скарги є частково обґрунтованими та заслуговують на увагу суду.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20 квітня 2021 року скасувати, а справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 30.08.2017 року по цивільній справі № 495/2689/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Білгород-Дністровського міського нотаріального округу Тітова Тетяна Сергіївна про визнання договору дарування удаваним правочином направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 28.11.2022 року.

Головуючий Т.В. Цюра

Судді: Л.А. Гірняк

О.С. Комлева