ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/9350/21 Номер провадження 22-ц/814/2349/22Головуючий у 1-й інстанції Гольник Л.В. Доповідач ап. інст. Прядкіна О. В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Прядкіної О.В.,

суддів: Бутенко С.Б., Обідіної О.І.,

секретаря: Ракович Д.Г.,

за участі: позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 ,

представника третьої особи Рудич О.В.,

розглянувши в м. Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Полтавської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення про зняття з квартирного обліку, зобов`язання поновити на квартирному обліку з дати взяття на квартирний облік

третя особа: Управління майном комунальної власності міста

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Октябрського районного суду м.Полтави від 24 травня 2022 року, прийнятого під головуванням судді Гольник Л.В. в м.Полтаві, зі складанням повного тексту 03.06.2022 року,-

в с т а н о в и в :

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до районного суду з даним позовом. Зазначав, що згідно з рішенням Виконавчого комітету Полтавської міської ради від 18.12.2019 року було взято на квартирний облік складом сім`ї 4 особи через забезпеченість жилою площею нижче встановленого рівня.

Відповідно до витягу з протоколу від 30.03.2021 року № Пр/01-05/04-01 засідання громадської комісії з житлових питань при Виконавчому комітеті Полтавської міської ради, зняти ОСОБА_1 , складом сім`ї 4 особи, з квартирного обліку при Виконавчому комітеті Полтавської міської ради.

Підставою для прийняття вказаного рішення послугувало те, що дружина ОСОБА_3 в період з 04.06.2015 року до 08.07.2019 року на праві приватної власності відповідно до договору дарування володіла квартирою АДРЕСА_1 , який був на підставі договору про розірвання договору дарування, укладеного нотаріусом 08.07.2019 року, розірвано та поновлено реєстраційний запис про право власності на квартиру АДРЕСА_1 у громадянки ОСОБА_4 .

Вважає, що зняття з квартирного обліку позивача разом із сім`єю є незаконним.

Посилаючись на вище вказане просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Полтавської міської ради від 07.04.2021 року № 33 «Про затвердження протоколу від 30.03.2021 № Пр/01-05/04-01 засідання громадської комісії з житлових питань при Виконавчому комітеті Полтавської міської ради» згідно з яким знято з квартирного обліку громадянина ОСОБА_1 складом сім`ї 4 особи: ОСОБА_3 - дружину, ОСОБА_5 - сина, ОСОБА_6 - дочку, з квартирного обліку при Виконавчому комітеті Полтавської міської ради (пільговий список осіб з інвалідністю внаслідок війни);

- визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Полтавської міської ради від 30.03.2021, оформлене п.8 протоколу № Пр/01-05/04-01 засідання громадської комісії з житлових питань при Виконавчому комітеті Полтавської міської ради про зняття з квартирного обліку громадянина ОСОБА_1 складом сім`ї 4 особи: ОСОБА_3 - дружину, ОСОБА_5 - сина, ОСОБА_6 - дочку, з квартирного обліку при Виконавчому комітеті Полтавської міської ради (пільговий список осіб з інвалідністю внаслідок війни);

- зобов`язати виконавчий комітет Полтавської міської ради поновити ОСОБА_1 складом сім`ї 4 особи на квартирному обліку з дати взяття на квартирний облік 18.12.2019 року та включити у пільговий список осіб з інвалідністю внаслідок війни, тобто зі збереженням часу та черги перебування на обліку з моменту первинної реєстрації.

Рішенням Октябрського районного суду м.Полтави від 24 травня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення оскаржив ОСОБА_5 , в апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Вважає, що суд першої інстанції, при вирішення справи, помилково застосував норму, яка визначає підстави для відмови у взятті на квартирний облік, тоді як підстави для зняття з квартирного обліку передбачені статтею 40 ЖК УРСР.

У відзиві Управління майном комунальної власності майна покладається на розсуд суду.

Колегія суддів, перевіривши справу в межах заявлених вимог і апеляційного оскарження, приходить до висновку про залишення без задоволення апеляційної скарги з таких підстав:

Судом першої інстанції вірно встановлено та вбачається з матеріалів справи, що позивач складом сім`ї з чотирьох осіб ( він, дружина, двоє дітей) на підставі рішення Виконавчого комітету Полтавської міської ради від 18.12.2019 року поставлений на квартирний облік та включений до пільгового списку осіб з інвалідністю внаслідок війни через забезпеченість жилою площею нижче встановленого рівня.

Проте, на підставі рішення від 30.03.2021 року № Пр/01-05/04-01 громадської комісії з житлових питань при Виконавчому комітеті Полтавської міської ради, затвердженого рішенням Виконавчого комітету Полтавської міської ради 07.04.2021 року № 33, п. 8 вирішили: з метою вжиття заходів щодо усунення встановлених ОСОБА_7 порушень і недоліків та подальшого недопущення правопорушень і завдання збитків державі, зняти ОСОБА_1 складом сім`ї 4 особи з квартирного обліку при Виконавчому комітеті Полтавської міської ради (пільговий список осіб з інвалідністю внаслідок війни) (а.с. 14-15).

Суд першої інстанції, відмовивши в задоволенні позову, виходив з положень ст.35 Житлового Кодексу України та вважав, що дружина позивача свідомо погіршила умови проживання, що призвело до помилкового взяття сім`ї позивача на квартирний облік осіб, які потребують покращення житлових умов.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком.

Так, по справі встановлено, що дружина позивача до липня 2019 року була одноосібним власником трикімнатної квартири АДРЕСА_1 загальною площею 61,2 кв.м, житловою площею 47,7 кв.м на підставі договору дарування, укладеного ОСОБА_3 з матір`ю - ОСОБА_4 та посвідченого приватним нотаріусом Удовіченко М.Ю. 04.06.2015 року.

08.07.2019 року сторони зазначеного договору за взаємною згодою розірвали цей договір дарування, після чого дружина позивача - ОСОБА_3 та мати ОСОБА_8 з 25.11.2019 року зареєструвались за місцем реєстрації ( з 28.09.1994 р.) позивача в двухкімнатній квартирі АДРЕСА_2 житловою площею 26,7 кв.м.

У зазначеній квартирі з 04.07.2019 року зареєстровані син та дочка позивача. Власником квартири є сестра позивача ОСОБА_9 , разом з якою мешкає також її син- ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже, на житловій площі 26,7 кв.м станом на листопад 2019 року було зареєстровано 7 осіб, що дало підстави для взяття позивача на квартирний облік.

Разом з тим, оцінюючи факт розірвання 08.07.2019 року договору дарування трьохкімнатної квартири, укладеного 04.06.2015 року, та здійснення ОСОБА_3 реєстрації за адресою чоловіка в квартиру, де зареєстровані ще 6 осіб, вбачається штучне погіршення житлових умов з боку дружини позивача, що позбавляє її права на постановку на квартирний облік протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов.

Відповідно до ст.35 Житлового Кодексу України громадяни, які штучно погіршили житлові умови шляхом обміну займаного жилого приміщення, його псування або руйнування, відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання жилого будинку (частини будинку), а також громадяни, у яких потреба в поліпшенні житлових умов виникла внаслідок вилучення жилого приміщення, використовуваного для одержання нетрудових доходів (стаття 96), не беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов.

Аналогічна норма міститься і в пункті 17 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів Української PCP №470 від 11.12.1984 року.

При цьому, колегія суддів вбачає, що розірвання договору дарування вчинено добровільно, в позасудовому порядку, без будь-якого примусу та не ставило обов`язковою його умовою зняття з реєстрації ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_1 , а відтак, вчинене при явному погіршенні житлових умов члена сім`ї позивача.

Твердження ОСОБА_1 про погіршення взаємовідносин між дружиною та її матір`ю, що слугувало підставою для розірвання укладеного договору, жодним чином не впливає на факт зняття з реєстрації ОСОБА_3 з цієї квартири.

За таких обставин у відповідача були наявні підстави для зняття сім`ї ОСОБА_1 з квартирного обліку, як такої, що була поставлена на облік передчасно.

Посилання в апеляційній скарзі на норми ст.40 ЖК України є не доречним, так як в даному випадку помилковим було взяття позивача на квартирний облік при не дотриманні положень ст.35 цього ж Кодексу та повного і об`єктивного з`ясування потреб у поліпшенні житлових умов його сім`ї.

Інші доводи апеляційної скарги висновків районного суду не спростовують.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає фактичним обставинам справи, ґрунтується на наявних у справі доказах, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375 , 381, 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Октябрського районного суду м.Полтави від 24 травня 2022 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14.10.2022 року.

Головуючий суддя О.В. Прядкіна

Судді: С.Б. Бутенко

О.І. Обідіна