Справа № 953/4727/22
УХВАЛА

про відмову у відкритті окремого провадження у цивільній справі

"05" вересня 2022 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі: судді Лисиченко С.М., вивчивши заяву Клерк-Гійом, Жан-Рене, П`єр Француа, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

30.08.2022 до Київського районного суду м. Харкова надійшла заява Клерк-Гійом, Жан-Рене, П`єр Француа, в інтересах якого звернувся адвокат Уманський Р.В., заінтересовані особи: ОСОБА_1 , відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, у якій заявник прохає суд:

- визнати його батьком дітей щодо народження яких КНП ХОР «Обласний клінічний пренатальний центр» видані 07.06.2022 виписки про народження;

- визнати, що ОСОБА_1 не є матір`ю дітей щодо народження яких КНП ХОР «Обласний клінічний пренатальний центр» видані 07.06.2022 виписки про народження;

- при державній реєстрації дітей щодо народження яких КНП ХОР «Обласний клінічний пренатальний центр» видані 07.06.2022 виписки про народження, записати його, Клерк-Гійом, Жан-Рене, П`єр Француа, як батька дітей без запису даних щодо матері.

Вивчивши подану заяву та додані до неї документи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (пункт 5 частини 2 статті 293 ЦПК України).

Частиною 1 статті 315 ЦПК України визначено перелік фактів, що мають юридичне значення та які можуть бути встановлені в порядку окремого провадження, серед яких у пункті першому зазначено, що встановленню підлягає факт родинних відносин між фізичними особами.

В порядку окремого провадження розглядаються, зокрема, справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян, але тільки якщо воно не пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право і якщо заявник не має іншої можливості одержати або відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

Справи, у яких наявний спір про право, підлягають розгляду за правилами позовного провадження.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний із порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Звертаючись до суду з цією заявою Клерк-Гійом, Жан-Рене, П`єр Француа, який є громадянином Французької Республіки, обґрунтував необхідність встановлення юридичного факту його батьківства з дітьми щодо народження яких КНП ХОР «Обласний клінічний пренатальний центр» видані 07.06.2022 виписки про народження тим, що вказані діти були народженні сурогатною матір`ю - ОСОБА_1 , підбором якої та донорських яйцеклітин займалася клініка «Ля Віта Нова», яка знаходиться в м.Києві та з якою він уклав контракт. Заявник вказав, що після народження дітей сурогатною матір`ю, спочатку вони були передані йому, але в подальшому, їх було вилучено у нього відповідними службами України та поміщено до КНР «Харківський пренатальний центр» ХМР, де вони на даний час знаходяться.

Крім того, заявник зазначає, що СУ ГУНП в Харківській області здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000292 від 14.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 149 КК України, в рамках якого його було допитано у якості свідка, а також у нього та дітей відібрано біологічний матеріал для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи. В ході спілкування з працівниками поліції йому стало відомо, що начебто вказане кримінальне провадження порушене за фактом вчинення злочину стосовно нього та сурогатної матері.

Законодавчими актами у сфері сурогатного материнства є Цивільний кодекс України, Сімейний кодекс України, Закон України «Основи законодавства України про охорону здоров`я», Порядок застосування допоміжних репродуктивних технологій в Україні, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 09.09.2013 № 787.

В Україні сурогатне материнство не заборонено законом: частиною 7 статті 281 ЦК України передбачає, що повнолітні жінка або чоловік мають право за медичними показаннями на проведення щодо них лікувальних програм допоміжних репродуктивних технологій згідно з порядком та умовами, встановленими законодавством; у частині 1 статті 290 ЦК України зазначено, що повнолітня дієздатна фізична особа має право бути донором крові, її компонентів, а також органів та інших анатомічних матеріалів та репродуктивних клітин.

Відповідно до статті 123 Сімейного кодексу України, у разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям (чоловіком та жінкою) в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя. Подружжя визнається батьками дитини, народженої дружиною після перенесення в її організм ембріона людини, зачатого її чоловіком та іншою жінкою в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій.

Порядок державної реєстрація народження фізичної особи та її походження, закріплений розділом 3 Правил реєстрації актів громадянського стану в України, затверджений Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 № 52/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 24.12.2010), в п.11 якого зазначено, що у разі народження дитини жінкою, якій в організм було перенесено ембріон людини, зачатий подружжям у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, державна реєстрація народження проводиться за заявою подружжя, яке дало згоду на таке перенесення. У цьому разі одночасно з документом, що підтверджує факт народження дитини цією жінкою, подається заява про її згоду на запис подружжя батьками дитини, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою, а також довідка про генетичну спорідненість батьків /матері чи батька/ з плодом. При цьому в графі "Для відміток" актового запису про народження робиться один з таких записів: "Матір`ю дитини, яка ідентифікована електронною системою охорони здоров`я за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)" або " ОСОБА_2 дитини згідно з медичним свідоцтвом про народження є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)", а також зазначаються найменування закладу (установи), що видав(ла) довідку, дата її видачі та номер, дані нотаріуса (прізвище та ініціали, нотаріальний округ чи державна нотаріальна контора), дата та за яким реєстровим номером засвідчено справжність підпису жінки на заяві про її згоду на запис подружжя батьками дитини.

Разом з цим, до заяви не додані документи, які б підтверджували факт: перебування заявника, як громадянина Французької Республіки у шлюбі; звернення заявника разом із сурогатною матір`ю із відповідними заявами про реєстрацію народження дітей до органу державної реєстрації актів цивільного стану; відмова державного органу реєстрації актів цивільного стану у такій реєстрації. Також до заяви не додана заява сурогатної матері про її згоду на запис заявника, як батька дітей, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що звернення заявника із даною заявою до суду свідчить про відсутність у нього правових підстав у позасудовому порядку зареєструвати свої батьківські права на дітей, щодо народження яких КНП ХОР «Обласний клінічний пренатальний центр» видані 07.06.2022 виписки про народження. А отже, відсутнє беззаперечне визнання наявності, змісту та обсягу прав заявника на батьківство вказаних дітей, які були народженні жінкою, в організм якої було перенесено ембріони людини, зачатого заявником та невідомим заявнику донором, а також відсутнє беззаперечне визнання у заявника права, як суб`єкта цивільних правовідносин з сурогатного материнства, на звернення за репродуктивною допомогою, відповідно до вимог діючого законодавства України, а тому вимога про встановлення батьківства заявника має розглядатися у порядку позовного провадження.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до роз`яснень Верховного Суду України, які містяться у листі від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», справи за заявами про встановлення фактів батьківства розглядаються за правилами окремого провадження лише у разі смерті особи, батьківство якої встановлюється.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про неможливість розгляду заяви Клерк-Гійом, Жан-Рене, П`єр Француа, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про встановлення факту, що має юридичне значення, оскільки існує спір про право, який підлягає розгляду виключно у порядку позовного провадження, а тому у відкритті провадження за даною заявою слід відмовити відповідно до частини 4 статті 315 ЦПК України.

Суд роз`яснює заявнику, що згідно частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» він має право подати клопотання про повернення йому сплаченої суми судового збору за подачу до суду даної заяви .

Керуючись статтями 260,293,315 ЦПК України, суд ,-

УХВАЛИВ:

У відкритті окремого провадження за заявою Клерк-Гійом, Жан-Рене, П`єр Француа, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана апеляційна скарга, або якщо ухвалу залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя С.М. Лисиченко