У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на боці позивача без самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до відповідачки ОСОБА_2 , третя особа на боці позивача без самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі вимоги передбачені ст.175 ЦПК України, а саме відповідно до п.5 ч. : зміст позовної заяви має містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини .

Крім того, відповідно до частини4,5, ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону .

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд: шлюб між позивачем - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та відповідачкою - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області 21.02.2015 року, актовий запис № 81 - розірвати.

Визначити місцем проживання малолітньої доньки сторін - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 місце проживання її батька ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) за адресою місця його проживання.

Слід зазначити, що відповідно до ч.ч.4,5, Сімейного Кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Разом із тим, згідно ч.1 ст. 161 СК України якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Позивачем, до справи в якості третьої особи залучено орган опіки та піклування, однак до позовної заяви не надано висновку органу опіки та піклування, вказано що позивач звертався до відповідного органу. Разом з тим, доказів такого звернення не надає, та неможливості отримання такого висновку позивачем не зазначає в позовні заяві.

Слід зазначити, що у постанова КЦС ВС від 23 грудня 2020 року по справі № 712/11527/17 (провадження № 61-18882св19) - ВС повертаючи справу на новий апеляційний розгляд зазначив, що: «Під час нового апеляційного розгляду суду апеляційної інстанції необхідно дослідити питання доцільності визначення місця проживання дитини з батьком або матір`ю на підставі зібраних у справі доказів, а також з урахуванням висновків органів опіки та піклування щодо можливості визначення місця проживання дитини як з матір`ю, так і з батьком. Визначаючи місце проживання дитини з одним із батьків, суд зобов`язаний керуватися найкращими інтересами дитини, враховуючи особливість цієї категорії спорів та чутливість дитини».

Таким чином позивачу слід надати до суду відповідний висновок органу опіки та піклування, щодо доцільності проживання дитини з одним із батьків, надати підтвердження того, що він звертався для отримання такого висновку у відповідний орган, на що міститься посилання в позовній заяві.

Окрім того, як уже зазначалася вище, при зверненні до суду із даним позовом, позивачем заявлено вимогу щодо розірвання шлюбу - перша вимога, та про визначення місця проживання дитини - друга вимога. Тобто - дві вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», при зверненні до суду із позовною заявою немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір, в розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2022 рік», установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня для працездатних осіб: 2481 гривня.

Таким чином позивачу слід подати до суду підтвердження про сплату судового збору у сумі 1 984,80 грн. ( за дві вимоги немайнового характеру), згідно ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір».

Позивачем не надано до позовної заяви підтвердження про сплату судового збору. Натомість ОСОБА_1 , вказує на те, що є учасником бойових дій.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів- ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; Банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) - 899998; Рахунок отримувача - UA0007493 ; Код класифікації доходів бюджету-22030101.

Згідно із приписами частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06.05.2020 № 9901/70/20 зроблено висновок про те, що пунктом 13 частини першої статті 5 Закону «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору передбачено для учасників бойових дій, постраждалих учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав та обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на боці позивача без самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош