Справа № 577/2501/22
Провадження № 2/577/711/22
У Х В А Л А

"24" жовтня 2022 р. м. Конотоп

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Потій Н.В.,

за участі секретаря Подейко Т.С.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотоп в порядку спрощеного позовного провадження клопотання ОСОБА_1 про призначення комплексної судової почеркознавчо-психологічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики (розписки),

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом у якому просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за договором позики (розписки) від 02.09.2019 року в розмірі 70750,00 грн., копія якої знаходиться в матеріалах справи.

Позивач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву з проханням розгляд справи провести у його відсутності, позовні вимоги підтримує і просить задовольнити.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 заявила письмове клопотання про призначення комплексної судової почеркознавчо-психологічної експертизи, мотивуючи тим, що 02.09.1919 року (дата зазначена в клопотанні) вона під впливом психологічного тиску і погроз фізичною розправою (вбивством) написала розписку про повернення ОСОБА_3 боргу в сумі 70,750 грн. Розписку переписувала зі зразка, а деякі її частини під диктовку ОСОБА_3 . Підтвердженням психологічного тиску вважає ту обставину, що розписку не було нотаріально посвідчено або видано в присутності двох свідків. Вказану розписку вважає недостовірною. Просить призначити комплексну судову почеркознавчо-психологічну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

1.Чи виконано текст розписки ОСОБА_1 під впливом збиваючих факторів ?

2.Чи перебувала ОСОБА_1 в момент написання розписки у незвичайному стані ?

3.Чи виконано текст розписки ОСОБА_1 шляхом переписування або під диктовку ?

4.Які індивідуально-психологічні особливості ознаки, які можуть свідчити про незвичайний психофізіологічний стан ОСОБА_1 під час написання тексту розписки ?

5.У якому емоційному стані перебувала ОСОБА_1 під час написання розписки ?

6.Чи перебувала ОСОБА_1 на момент написання розписки від 02 вересня 1919 року (дата зазначена в клопотанні) в емоційному стані (і в якому саме (сильний страх, пригніченість, розгубленість, відчай, фрустрація, тощо), що суттєво вплинув на її свідомість і написання вказаної розписки ?

7.Чи була здатна ОСОБА_1 в момент написання розписки від 02 вересня 1919 року (дата вказана в клопотанні), з урахуванням визначених обставин, повною міро вільна та усвідомлено приймати його своїми діями.

Проведення експертизи просить доручити судовим експертам Сумського філіалу ХНІДСЕ і експерту психологу. Провадження у справі просить зупинити. Усно пояснила, що клопотання стосується розписки від 02.09.2019 року.

Представник відповідача клопотання ОСОБА_1 підтримав і прохав задовольнити.

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2 ) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як передбачено статтею 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Такий різновид експертизи, як психолого-почеркознавча, не належить до випадків обов`язковості призначення.

Крім того, відповідно дост.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Що стосується клопотання позивача про призначення судової комплексної почеркознавчо-психологічної експертизи, то суд вважає за необхідним зазначити

Наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України3 листопада 1998р.за № 705/3145, затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень».

Інструкцією встановлено, що комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Згідно п.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.

Проте, відповідач ОСОБА_1 не заперечує, що боргова розписка від 02.09.2019 була написана нею. У переліку питань не ставиться питань, які б відносилися до компетенції почеркознавчої експертизи, що передбачені зазначеною Методикою.

Питання які регулюють призначені психологічної експертизи регулюються Главою VI Методики - «Психологічна експертиза»: 6.1 Об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач; дорослого та похилого віку); 6.2 Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи.; 6.3 Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки; 6.4 Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей ; 6.5 При проведенні психологічних експертиз використовуються загальновідомі в науковій практиці психологічні методики і такі, що пройшли державну атестацію, та їх авторські модифікації, що відбираються з урахуванням специфіки експертних досліджень і конкретних питань, поставлених перед психологічною експертизою.

Відповідно до п.6.9-6.11 даної Інструкції для проведення дослідження орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), надає експерту можливість психологічного обстеження підекспертної особи та матеріали справи.

Для проведення психологічної експертизи (з огляду на вік підекспертної особи та виходячи з питань, поставлених перед експертом) експерту необхідно надати: медичну документацію, особову справу, шкільні характеристики і характеристики з місця роботи, свідчення співучнів, педагогів, колег, друзів, знайомих, родичів та інших людей, з якими підекспертна особа близько спілкувалася. У свідченнях рідних та близьких повинні бути відображені особливості її розвитку та поведінки, умов життя, оточення, притаманні їй схильності, захоплення, інтереси. За наявності також надаються щоденники, листи, зразки творчості підекспертної особи.

Органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливу увагу слід приділити свідченням або відомостям про особливості поведінки підекспертної особи у проблемних ситуаціях (конфлікти, покарання, втрати тощо) та свідченням про особливості її емоційного стану в певних обставинах (безпосередньо у момент подій, у час, що передував подіям, а також після їх завершення).

Під час проведення психологічної експертизи досліджуються автентичні показання, тобто такі, які не залежать від будь-якого стороннього впливу або примусу.

Суд враховує, що судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

У клопотанні позивач стверджує, що розписку було написано під примусом та погрозами вбивства. На підтвердження цього позивачем надано суду копію звернення до поліції від 19.02.2019 року про погрози з боку ОСОБА_3 та незаконні вимоги неіснуючого боргу з проханням притягнути його до кримінальної відповідальності. В той же час, зі змісту наданого листа Конотопського РВП від 16.09.2022 року, адресованого ОСОБА_4 вбачається, що за її зверненням зареєстрованим 15.09.2022 року за вх. № 3882 відмовлено в порушенні кримінальної справи, а самі матеріали знищені у зв`язку із введенням воєнного стану.

Крім того, підстав для призначення заявленої експертизи в межах розгляду цієї справи, суд не вбачає, і з огляду на межі заявлених позовних вимог, предмету позову та предмет доказування.

Так, згідно роз`яснень, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам відповідно до статті 215 ЦК необхідно розмежовувати види недійсності правочинів: нікчемні правочини - якщо їх недійсність встановлена законом (частина перша статті 219, частина перша статті 220, частина перша статті 224 тощо), та оспорювані - якщо їх недійсність прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує їх дійсність на підставах, встановлених законом (частина друга статті 222, частина друга статті 223, частина перша статті 225 ЦК тощо).

Нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом. Оспорюваний правочин може бути визнаний недійсним лише за рішенням суду.

Статтею 204 ЦПК України встановлено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Згідно ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

А згідно ч.1 ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, у забезпеченні чи витребуванні яких суд яких і має сприяти стороні провадження.

Предметом розгляду вказаної справи є питання заборгованості по договору позики (розписки), а не питання недійсності вказаного договору позики, оскільки відповідний зустрічний позов заявлено не було.

З огляду на викладене, відповідачем не наведені обґрунтування доцільності призначення комплексної судової психологічно-почеркознавчої експертизи, оскільки заявлена у клопотанні психолого-почеркознавча експертиза не є обов`язковою для проведення та не встановлено сукупності умов для призначення відповідної експертизи.

За таких обставин, в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. 84, 105, 197-198, 259-261 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення комплексної судової почеркознавчо-психологічної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 24 жовтня 2022 року о 16:40 год.

СуддяН. В. Потій