09.05.2022 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/237/22
Провадження № 2/533/103/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 травня 2022 року селище Козельщина

Суддя Козельщинського районного суду Полтавської області Козир В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Козельщинської громади в особі Козельщинської селищної ради та Кременчуцької районної державної адміністрації про визнання права на земельну ділянку (пай),

У С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив: 1) включити його до списку осіб, які мають право на земельну частку (пай) спілки селян «Перемога», на території Хорішківської сільської ради Козельщинського району (нині Кременчуцького району) Полтавської області та 2) визнати за ним право на земельну частку (пай) у розмірі 3,39 умовних кадастрових гектари без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), із земель запасу, яка розташована на території колишньої Хорішківської сільської ради, що входить до складу Козельщинської територіальної громади.

Статтями 175, 177 ЦПК України встановлено вимоги до змісту позовної заяви та додатків.

Позивачем заявлено дві вимоги: про включення до списку та про визнання права на земельну частку (пай).

Перша вимога є вимогою немайнового характеру, друга майнового характеру, оскільки майнові права мають вартість. Про вартісний вираз майнового права на земельну частку (пай) свідчать і докази, на які позивач посилається, обґрунтовуючи свої позовні вимоги.

Зокрема, згідно листа відділу № 5 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області від 21.12.2021 № 26/432/21, який позивач приклав до своєї позовної заяви, нормативно-грошова оцінка одиниці площі ріллі по Полтавській області станом на 01.01.2021 складає 30390,00 грн за 1 гектар, а уточнений розмір земельної частки та паю розпайованих земель колишньої СС «Перемога» склав 3,39 умовних кадастрових гектари.

Отже, вартість земельної частки (паю) у розмірі 3,39 умовних кадастрових гектари, про визнання права на які просить позивач, складає 103022,10 грн (3,39 га х 30390,00 грн = 103022,10 грн).

Однак, у порушення п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позивач не зазначив ціну позову щодо майнової вимоги, зазначаючи при цьому, що весь заявлений ним позов носить немайновий характер.

Крім того, до позовної заяви позивачем не додано докази на підтвердження сплати судового збору за обома вимогами.

Натомість позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту повернення сплаченого ним судового збору по справі № 533/106/22. Своє клопотання позивач обґрунтував тим, що за подання даного позову йому слід сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн, однак у зв`язку з тим, що ним уже раніше була подана аналогічна позовна заява до Козельщинського районного суду Полтавської області, яка ухвалою суду від 23.03.2022 повернута, а сплачений ним судовий збір у такому ж розмірі не повернуто, то він не має змоги сплатити судовий збір за повторно подану позовну заяву. Посилався також на важку економічну обстановку, викликану веденням на території України бойових дій та введенням воєнного стану, погіршення власного майнового стану, ускладнення з отриманням доходу, непереборну силу, у зв`язку з чим він не може додатково виділити грошові кошти на сплату судового збору, а сплата судового збору унеможливить задоволення базових життєвих потреб позивача. Повідомив, що після повернення сплачених ним грошових коштів, він зможе сплатити судовий збір у належному обсязі, тому існує гостра необхідність у відстроченні сплати судового збору до моменту повернення сплаченого ним раніше судового збору.

Розглянувши клопотання позивача, суд уважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню, керуючись таким.

Згідно вимог пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно вимог пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2481,00 гривень.

Відповідно, за розгляд судом двох позовних вимог майнового та немайнового характеру позивачу слід було сплатити судовий збір, розмір якого встановлений пп. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Законом України «Про судовий збір», у загальному розмірі 2022,62 грн (1030,22 + 992.40 = 2022,62), а не 992,40 грн, як помилково вважає позивач.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентна практика Європейського суду з прав людини, вказує на те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У відповідності до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, вирішення питання щодо звільнення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору здійснюється у відповідності до загальних принципів цивільного судочинства, зокрема, принципу змагальності, відповідно якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з принципом змагальності, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивач не надав відповідних доказів (довідку про розмір отримуваного ним річного доходу, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідку податкового органу про перелік банківських рахунків, відкритих на ім`я позивача, або про їх відсутність тощо)

Неповернення судового збору з бюджету, сплаченого позивачем за раніше подану ним заяву аналогічного змісту, яка була повернута позивачеві у зв`язку з неусуненням недоліків позовної заяви, не є законною підставою у розумінні Закону України «Про судовий збір» для відстрочення сплати судового збору за повторно подану позовну заяву. Саме по собі уведення воєнного стану на території України також не є самостійною та достатньою підставою для звільнення позивачів від сплати судового збору за відсутності будь-яких доказів на підтвердження недостатньої фінансової можливості сплатити судовий збір у потрібному обсязі. Тому суд не вважає за можливе та необхідне відстрочення сплати позивачеві судового збору до моменту повернення ним сплаченого судового збору в іншій справі. Відповідно позивачеві слід сплатити судовий збір у сумі 2022,62 грн за розгляд судом поданої ним позовної заяви.

Крім цього, відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В позовній заяві зазначено два відповідача, та дві позовні вимоги, але не визначено зміст позовних вимог до кожного з відповідачів окремо. Так, позивач, просить суд включити його до списку осіб, які мають право на земельну частку (пай) спілки селян «Перемога», але позивач не визначив, кого саме з відповідачів суд має зобов`язати включити позивача до такого списку.

Крім того, надана позивачем копія трудової книжки, як доказ на якому ґрунтуються позовні вимоги, не дозволяє суду визначити зміст такого доказу, так як копія доказу є неналежної якості.

Усі наведені недоліки не дозволяють суду вирішити питання про відкриття провадження у справі, й відповідно суд уважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення наведених в ухвалі недоліків, а саме: позивачеві необхідно зазначити ціну позову (вартість права на земельну частку); сплати відповідну суму судового збору; визначити позовні вимоги до кожного з відповідачів; надати належної якості копію доказу (трудової книжки).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Козельщинської селищної ради, Кременчуцької районної державної адміністрації про визнання права на земельну частку (пай) та про включення позивача до списку осіб, які мають право на земельну частку (пай) спілки селян «Перемога».

Надати позивачеві строк десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

- зазначити ціну позову (вартість права на земельну частку (пай));

- сплати судовий збір у сумі 2022,62 гривень за такими реквізитами:

Отримувач коштівГУК у Полт.обл/тг смт Козельщ/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37959255
Банк отримувачаКазначейство України (ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0016614
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Козельщинський районний суд Полтавської області (назва суду, де розглядається

- визначити зміст позовних вимог до кожного з відповідачів;

- надати суду та для відповідачів належної якості копії доказу (копії трудової книжки).

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://kz.pl.court.gov.ua/sud1611/

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя В.П. Козир