КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Андрієнко А.М., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Чепур Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою адвоката Кузнєцова Іллі Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 12 вересня 2022 року, постановлену під головуванням судді Панченко О.М.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,-

встановив:

У листопаді 2019 року до суду звернувся ОСОБА_1 з позовом про стягнення грошових коштів та просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідачки на його користь коштів в сумі 22500,00 грн, які складаються з 9000,00 грн орендної плати за фактично не надану оренду, 9000,00 грн безпідставно неповернутого заставного платежу, 4500,00 грн штрафу за порушення умов договору, а також судові витрати у справі.

Деснянський районний суд заочним рішенням від 19 лютого 2020 року позов задовольнив в повному обсязі.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 21 вересня 2020 року задоволено заяву представника заявника (відповідача) ОСОБА_2 - адвоката Дикань Павла Олеговича про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 19 лютого 2020 року задоволено.

Заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 19 лютого 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів скасовано, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Деснянського районного суму міста Києва від 12 вересня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Не погодившись з постановленою ухвалою, адвокатом Кузнецовим І.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подано апеляційну скаргу.

Вказує, що оскаржувана ухвала є незаконною і необґрунтованою.

Зазначає, що сторони спору подавали клопотання про виклик і допит свідків (клопотання позивача від 22 лютого 2021 року), які були задоволені судом в засіданні 22 липня 2021 року, у зв`язку з чим надалі в призначені на 23 вересня 2021 року о 14:00 год. і на 29 вересня 2021 року о 14:00 год. судові засідання було заплановано виклик і допит свідків зі сторони позивача ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , зі сторони відповідачки також мали бути викликані і допитані свідки.

Через хворобу обох свідків зі сторони позивача, останній просив відкласти вищевказані судові засідання. Наступне засідання, призначене на 15 листопада 2021 року позивач просив відкласти у зв`язку з хворобою матері свідка ОСОБА_4 , до якої в м.Запоріжжя вирушив позивач та його дружина.

Відкладення судового засідання, призначеного на 10 лютого 2022 року, було зумовлене відповідачкою, про що було повідомлено позивачу, і тому через відкладення засідання судом позивач не прибув до суду. Надалі було запроваджено воєнний стан, через що обидва свідки зі сторони позивача тимчасово виїхали за кордон, що унеможливлювало їх явку.

Станом на дату призначеного на 12 вересня 2022 року засідання свідок ОСОБА_4 прибула в Україну, але в день судового засідання вона ще була у м.Києві, що унеможливлювало її явку, про що повідомлено суд і сторону відповідача, а також представник позивача просив перенести судове засідання в справі на іншу дату, і в наступний раз, можливо, один або навіть обидва свідки вже зможуть з`явитися.

Вказує, що в оскаржуваній ухвалі відсутнє будь-яке обґрунтування неможливості розгляду спору по суті або розгляду за наявними матеріалами справи. Відповідно і відсутні правові підстави для залишення позову без розгляду з підстав нез`явлення позивача до суду.

При цьому, суд не з`ясував, яким чином неявка представника позивача та не подання ним витребуваних судом документів перешкоджає вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача та витребуваних документів.

Вказує, що визначальною умовою залишення позову без розгляду є саме можливість або неможливість вирішення спору по суті при невчиненні позивачем певних дій, покладених на нього судом.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 05 листопада 2018 року у справі №904/10074/17, від 18 березня 2019 року у справі №910/1615/16, від 11 червня 2019 року у справі №914/428/18.

Мотивуючи наведеним, просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 12 вересня 2022 року у справі №754/15996/19 та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

В судове засідання сторони не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись судом належним чином.

Представник відповідача адвокат Дикань П.О. подав клопотання про відкладення розгляду справи. Разом з тим, відповідно до статті 372 ЦПК України апеляційний суд ухвалив розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились в судове засідання, оскільки їхня неявка не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини 4 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

При постановленні ухвали про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, суд першої інстанції вказав, що позивач, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, шість разів поспіль не з`явився в судове засідання, не скористався правом подати заяву про розгляд справи за його відсутності, а тому є підстави, передбачені пунктом 3 частини першої статі 257 ЦПК України.

Також суд першої інстанції зазначив, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Згідно із статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка перешкоджає розгляду справи.

Такий висновок, узгоджується з висновками викладеними у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21), від 05 вересня 2022 року у справі № 325/218/21-ц (провадження 61-4672св22).

Установлено, що ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 21 вересня 2020 року задоволено заяву представника заявника (відповідача) ОСОБА_2 - адвоката Дикань Павла Олеговича про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 19 лютого 2020 року. Заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 19 лютого 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів скасовано, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

У судовому засіданні 22 липня 2021 року оголошено перерву для виклику свідків до 23 вересня 2021 року (том 1 а.с.177-178).

22 вересня 2021 року на електронну адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшло клопотання представника Кузнєцова І.С. , який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відкладення судових засідань у справі, призначених на 23 вересня 2021 року та 29 вересня 2021 року (а.с.180).

З даних протоколу судового засідання від 23 вересня 2021 року встановлено, що судове засідання відкладено на 15 листопада 2021 року. У судове засідання учасники не з`явились (том 1 а.с.182).

З даних телефонограми від 23 вересня 2021 року встановлено, що представника позивача - адвоката Кузнєцова І.С. повідомлено за номером телефону НОМЕР_1 про те, що наступне судове засідання у справі відбудеться 15 листопада 2021 року (том 1 а.с.183).

15 листопада 2021 року на електронну адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшло клопотання представника Кузнєцова І.С. , який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відкладення розгляду справи на іншу дату (том 1 а.с.184).

З даних довідки про доставку електронного листа встановлено, що документ в електронному вигляді "судова повістка про виклик до суду в справі" від 15 листопада 2021 року надіслано 15 листопада 2021 року одержувачу на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказана електронна адреса зазначається позивачем в ході розгляду справи. Проте ця довідка не містить відомостей про доставку листа на електронну адресу, а також довідка не підписана відповідальною особою ( том 1 а.с. 192).

З даних протоколу судового засідання від 15 листопада 2021 року встановлено, що у справі оголошено перерву до 10 лютого 2022 року (том 1 а.с.189).

08 лютого 2022 року на електронну адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшло клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи (том 1 а.с.193).

З даних довідки, підписаної секретарем судових засідань Богослов Ю.В. встановлено, що судове засідання у цій справі, призначене на 10 лютого 2022 року, відкладено на 21 квітня 2022 року, у зв`язку із клопотанням відповідача (том 1 а.с.197).

З даних зворотнього повідомлення про вручення поштового відправлення встановлено, що судову повістку на судове засідання у справі, призначене на 21 квітня 2022 року, позивач ОСОБА_1 отримав 18 березня 2022 року (том 1 а.с.201).

21 квітня 2022 року на електронну адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшло клопотання представника Кузнєцова І.С. , який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку із виїздом свідків за кордон. Разом з цим вказав, що документальних доказів цьому позивач не має, також не має можливості особисто з`явитись до суду (том 1 а.с.202).

З даних довідки, підписаної секретарем судових засідань Богослов Ю.В. встановлено, що судове засідання у цій справі, призначене на 21 квітня 2022 року, відкладено на 05 липня 2022 року, у зв`язку із неявкою учасників справи (том 1 а.с.203).

04 липня 2022 року на електронну адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшло клопотання представника Кузнєцова І.С. , який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відкладення розгляду справи призначеної на 05 липня 2022 року на іншу дату після усунення обставин, які зумовили тимчасове зупинення або припинення розгляду справ у суді, а саме збройної агресії проти України і запровадження воєнного стану в Україні (а.с.206).

З даних довідки, підписаної секретарем судових засідань Богослов Ю.В. встановлено, що судове засідання у цій справі, призначене на 05 липня 2022 року, відкладено на 12 вересня 2022 року, у зв`язку з неявкою учасників справи (том 1 а.с.207).

З даних довідки про доставку SMSвстановлено, що документ "Судова повістка про виклик до суду в справі" на 12 вересня 2022 року на 10:30 год №754/15996/19 від 05 липня 2022 року доставлено 05 липня 2022 року ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 (том 1 а.с.215).

З даних довідки про доставку електронного листа встановлено, що документ в електронному вигляді "Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній" від 15 листопада 2021 року по справі №754/15996/19 надіслано 15 листопада 2021 року 11:29:48 одержувачу на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . Документ доставлено до електронної скриньки 15.11.2021, 11:30:32 (том 1 а.с.217).

З даних довідки про доставку електронного листа документ в електронному вигляді "супровідний листа" встановлено, що документ в електронному вигляді "супровідний лист" від 05 липня 2022 по справі №754/15996/19 надіслано 05 липня 2022, 16:03:15 одержувачу на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . Документ доставлено до електронної скриньки. (а.с. 218).

З даних судової повістки від 05 липня 2022 року, адресованої ОСОБА_1 , встановлено, що така містить інформацію про дату чергового судового засідання у справі, що призначено на 12 вересня 2022 року о 10:30. (а.с.219).

Перевіряючи доводи апеляційної скарги та мотиви ухваленого судового рішення апеляційний суд зазначає про таке.

Порядок вручення судових повісток визначено статтею 130 ЦПК України.

Зокрема, частиною 1 статті 130 ЦПК України визначено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Відповідно до частини 8 статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Апеляційний суд зазначає, що матеріали цивільної справи не містять відомостей про належне повідомлення позивача.

Судова повістка від 05 липня 2022 року адресована ОСОБА_1 , містить інформацію про дату чергового судового засідання у справі, що призначено на 12 вересня 2022 року о 10:30, проте матеріали цивільної справи не містять відомостей про отримання позивачем цієї судової повістки у порядку, передбаченому процесуальним законодавством.

Окрім цього, апеляційний суд не може уважати належним доказом повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи довідку про доставку електронного листа "судова повістка про виклик до суду в справі цивільній" від 15.11.2021 з огляду на те, що судове засідання у справі призначено на 12 вересня 2022 року, в той час як у довідці зазначено про те, що судова повістка від 15 листопада 2021 року.

Окрім того, апеляційний суд зазначає, що повідомлення шляхом направлення SMS не є належним повідомленням учасника справи про дату, час і місце розгляду справи.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 жовтня 2021 року в справі № 379/1296/18 (провадження № 61-10167св20) вказано, що «повідомлення учасників справи телефонограмою не відповідає встановленому порядку повідомлення про дату, час і місце розгляду справи. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 лютого 2020 року у справі № 263/3930/16-ц (провадження № 61-12562св19), від 22 квітня 2020 року у справі № 522/19433/17 (провадження № 61-835св19), від 11 березня 2021 року у справі № 296/9824/19 (провадження № 61-13685св20), Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 лютого 2021 року у справі № 202/26139/13-ц (провадження № 61-22450св19)».

Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Право на справедливий судовий розгляд є процесуальним правом кожної людини, чиї права порушені, не визнані чи оспорюються. Суть цього права полягає в тому, що, по-перше: воно є правом для захисту інших прав, а по-друге: це право має власну самодостатню цінність як складовий елемент принципу верховенства права.

З огляду на наведені обставини, позивач не може уважатися особою, яка належним чином є повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, оскільки матеріали справи не містять таких відомостей.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Кузнєцова Іллі Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 12 вересня 2022 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 26 грудня 2022 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді А.М. Андрієнко

В.В. Соколова