____________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/2462/22
Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Гниличенко М.В.
при секретарі Тіщенко О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Одеської філії Акціонерного товариства «Укртелеком» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, суд -
У липні 2022 року позивач Акціонерне товариство «Укртелеком» в особі Одеської філії Акціонерного товариства «Укртелеком» звернулось до Київського районного суду м.Одеси з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Одеської філії Акціонерного товариства «Укртелеком» заборгованості за договором оренди нерухомого майна №51Е100-69/20 від 20.01.2020 року у розмірі 8772,71 гривень, суму індексу інфляції у розмірі 1616,53 гривень, пеню у розмірі 2658,86 гривень, 3% річних у розмірі 528,03 гривень та стягнути сплачений судовий збір в розмірі 2481 гривень.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.07.2022 року вказану справу передано судді Гниличенко М.В.
Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження.
Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 22.07.2022 року справа була відкрита за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого ст.ст.274-279 ЦПК України, оскільки підпадає під ознаки малозначної справи, з повідомленням /викликом/ сторін за наявними у справі матеріалами.
Вищевказана ухвала була направлена сторонам по справі та відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву, заперечень, подання зустрічного позову або клопотання про слухання справи у судовому засіданні з викликом сторін.
Представник позивача Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Одеської філії Акціонерного товариства «Укртелеком» - Зайцева В.В. до судового засідання з`явилась, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити у повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за місцем реєстрації проживання АДРЕСА_1 однак рекомендовані поштові повідомлення повертались з відміткою «за закінченням терміну зберігання» , причин неявки суду не відомі, відзив на позовну заяву не надано, будь яких заяв або клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.
Відповідно до ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Згідно з ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів та зі згоди позивача.
При викладених обставинах суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, який повідомлений про розгляд справи належним чином, від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, зі згодою представника позивача, що відповідає положенням ст. 280-282 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
У судовому засіданні було встановлено, що між Публічним акціонерним товариством «Укртелеком» та ОСОБА_1 02.12.2019 року фактично виникли відносини оренди нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 17,8 кв.м, а саме приміщення № 22./а.с.6/
Факт виникнення відносин оренди комерційної нерухомості та взаємних зобов`язань між Позивачем та Відповідачем від 02.12.2019 року підтверджується актом приймання-передачі зазначеного майна від 02.12.2019 року. / а.с. 19/.
20.01.2020 року між Публічним акціонерним товариством «Укртелеком» та ОСОБА_1 було укладено договір оренди нерухомого майна №51Е100-69/20 , а саме нерухомого майна, розташованого в АДРЕСА_2 , загальною площею 17,8 кв.м./а.с.6/
Згідно умов Договору №51Е100-69/20 ПАТ «Укртелеком» передає ОСОБА_1 в строкове платне користування нерухоме майно розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 17,8 кв.м, для використання в якості офісу.
В п.11.1 Договору сторони домовилися, що згідно ст. 631 ЦК України умови Договору застосовуються до відносин, що виникли з 02 грудня 2019 року, тобто з часу фактичного передання майна орендарю./а.с.11/
Згідно п 3.1. Договору, за користування нерухомим майном відповідач зобов`язаний сплачувати орендну плату, що складається з плати за користування нерухомим майном та плати за надання позивачем послуг з утримання майна.
Пунктом 3.1.1. Договору №51Е100-69/20 встановлено, що плата за користування нерухомим майном, визначена за орендною ставкою у розмірі 83,33 грн. за 1 кв.м за місяць ( без урахування ПДВ та коефіцієнта загальних площ), що з урахуванням ПДВ та коефіцієнта загальних площ становить 1808,93 грн. за 18,09 кв.м за місяць.
Пунктом 3.1.2. Договору №51Е100-69/20 встановлено порядок розрахунку та розмір плати за надання позивачем послуг з утримання майна зазначено у Додатку № 2 до Договору.
Згідно п.3.6 Договору розрахунковим періодом за Договором є календарний місяць. Зважаючи на дату передачі майна у користування та дату повернення його з користування, відповідно, перший та/або останній розрахункові періоди можуть бути меншими за календарний місяць. У такому випадку оренда плата нараховується пропорційно кількості календарних днів у відповідному розрахунковому періоді.
Пунктом 3.10. Договору встановлено, що орендна плата сплачується на підставі рахунку-акту, що надається/надсилається/передається позивачем відповідачу, в тому числі який надсилається позивачем за допомогою електронного сервісу обміну документами. А у разі неотримання відповідачем рахунку-акту від позивача, відповідач зобов`язаний здійснити оплату орендної плати не пізніше 20 числа місяця у якому має бути здійснена така оплата.
Згідно п. 3.9 Договору, орендна плата сплачується шляхом її перерахування у безготівковому порядку на банківський рахунок позивача у наступному порядку: орендна плата ( за виключенням плати за надання послуг з утримання майна) сплачується не пізніше 20 числа розрахункового (поточного) місяця, а плата за надання послуг з утримання майна сплачується до 20 числа місяця наступного за розрахунковим ( відповідно порядку вказаному в п.п.3.9.1 та 3.9.2 Договору).
Пунктом 5.3.11 визначено, що орендар зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі вносити орендну плату та інші платежі. Однак, в порушення вказаних положень Договору та ст.526 ЦК України, оплата відповідачем не проводилась, що призвело до виникнення заборгованості в сумі 8772,71 грн.
Несплата вказаної заборгованості стала підставою для звернення з даним позовом
Представник позивача у судовому засіданні зазначила, що Одеська філія АТ «Укртелеком» сумлінно дотримуючись своїх зобов`язань за Договором, щомісячно не пізніше 1 числа місяця наступного за розрахунковим виставляла Рахунок-Акт, яким підтверджувався обсяг, вартість та стан заборгованості за послуги оренди за попередні місяці. Відповідні рахунку-акти одночасно є актами передавання приймання наданих послуг за визначенні в них періоди. Проте, позивач фактично з 02.12.2019 року жодного разу за 4 місяця не сплатив орендні платежі та 06.02.2020 року подав заяву про дострокове розірвання договору оренди.
Судом було досліджено заяву ОСОБА_1 на ім`я начальника АТ «Укртелекома» від 06.02.2020 року з якої вбачається, що ОСОБА_1 просить надати згоду на дострокове розірвання договору оренди № 51Е100-69/20 від 20.01.2020 року за адресою АДРЕСА_3 , загальною площею 18.4 кв.м. у зв`язку з припиненням підприємницької діяльності. Останнім днем просить вважати 31.03.2020 року та плату за всіма рахунками гарантує./а.с.35/.
Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Факти погодження Відповідача із наявними грошовими зобов`язаннями Одеської філії АТ «Укртелеком» підтверджується підписанням Договору № 51Е100-69/20 від 20.01.2020 року, акту приймання-передачі майна від 02.12.2019 року, заявою б/н від 06.02.2020 року з гарантуванням оплати всіх рахунків-актів, а також акту-приймання передачі майна від 31.03.2020 року.
В силу ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до закону, інших правових актів, умов договору та вимог Кодексу, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно ст.610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ст.612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Згідно ст.599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
АТ «Укртелеком» в особі Одеської філії АТ «Укртелеком» було вжито усіх заходів, необхідних для належного виконання зобов`язань, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.
Для забезпечення виконання зобов`язання відповідача, позивач направляв лист-звернення № 228-37 від 15.07.2021 року з нагадуванням про наявну заборгованість та рахунки-акти в кількості 4-х штук, претензію № 356-37 від 01.12.2021 року та претензію № 1460 від 21.02.2022 року./а.с.25-31/ Однак, на зазначені претензії відповідач не реагував, до наступного час заборгованість не сплачено.
Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Згідно з п.6.2 Договору, у разі порушення строків виконання грошових зобов`язань відповідач на вимогу позивача сплачує пеню від суми простроченого зобов`язання у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за весь час прострочення. Так, за Договором №51Е100-69/20 від 20.01.2020 року за період порушення строків виконання грошових зобов`язань сума нарахованої пені складає 2658,86 грн. Також за період із дня прострочення зобов`язання за Договором відповідачу нараховані 3% річних в сумі 528,03 грн. Окремо, позивачем враховані і інфляційні витрати по заборгованості в розмірі 1616,53 грн.
Згідно ст.ст. 526, 527, 530 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 626, ст. 629 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, і є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно ч.1 ст. 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.
У ч.ч. 1, 5, 6 ст. 762 ЦК України вказано, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором. Наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає.
Згідно ст. 610, п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 611, ч. 1 ст. 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
У ст. 625 ЦК України вказано, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Окрім того, згідно ч.ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 12, ч. 1 ст. 13, ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Аналіз вищенаведених норм законодавства, положень Договору та встановлені судом обставини справи, дають підстави для висновку про те, що наданий АТ`Укртелеком» розрахунок заборгованості, в тому числі, пені, 3% річних та інфляційних втрат є обґрунтованим, а тому за відсутності доказів про оплату відповідачем вищенаведених сум, позовні вимоги АТ «Укртелеком» про стягнення заборгованості за договором оренди підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 2481,00 грн. понесених судових витрат на сплату судового збору.
Керуючись ст.ст.12, 13, 19, 81, 82, 141, 259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України, ст.ст. 2, 11, 16, 509, 526, 549, 610-612, 625, 759, 762 ЦК України, суд, -
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Одеської філії Акціонерного товариства «Укртелеком» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Повний текст рішення складено та підписано 09.11.2022 року.
Суддя Гниличенко М. В.