СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-з/759/179/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Єросова І.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 , яка здійснює представництво інтересів ОСОБА_2 про забезпечення позову до подачі позовної заяви ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_4 ), Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал рітейл девелопмент Україна» (01001, м. Київ, пров. Музейний, буд. 2, літ. Б) про стягнення заборгованості за дорговором позики,

ВСТАНОВИВ:

16.09.2022 р. ОСОБА_1 , яка представляє інтереси ОСОБА_2 звернулась до Святошинського районного суду м. Києва із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти та нерухоме майно.

В обґрунтування заяви посилається на існування спору між ОСОБА_2 , як кредитором, ОСОБА_3 як боржником, а також ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ТОВ «Глобал рітейл девелопмент Україна» як поручителями з приводу невиконання умов договору позики. Ціну позову визначає у розмірі 11249876,60 грн. Просить накласти арешт на грошові кошти усіх відповідачів у розмірі ціни позову. Також накласти арешт на виявлене заявником нерухоме майно ОСОБА_6 , яке за інформацією заявника відповідач має намір відчуджити.

Заявник повідомляє, що у випадку правомірної поведінки відповідачів, арешт на їх майно не вплине на їх матеріальний стан та не призведе до додаткових витрат, що виключає застосування зустрічного забезпечення.

Вивчивши надані матеріали, суд дійшов висновку про необхідність повернення такої заяви заявнику з таких підстав.

Відповідо до ч.10 ст. 153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до п.6,7 ч.1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову заявник зазначає про відсутність підстав для застосування зустрічного забезпечення посилаючись на те, що у разі добросовісної поведінки відповідачів забезпечення позову не впливає на їх матеріальний стан та не призводе до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування (останній абзац розділу позовної заяви «Щодо підсудності спору»). В той же час, суд не може погодитись з таким твердженням, оскільки добросовісність або ж недобросовістність поведінки відповідачів може бути встановлена лише у процесі розгляду справи і за рішенням суду у даній справі, відтак до моменту набрання законної сили рішенням у данній справі будь-яке обмеження майнових прав відповідачів може призвести до зазназнання ними додаткової матеріальної шкоди. Відшкодування такої вірогідної матеріальної шкоди у відповідності до вимог ч. 3 ст. 154 ЦПК України має гарантуватися наявністю у позивача майна, що знаходиться на території України. Натомість, позивач доказів існування майна на треиторії України не надає, що дає підстави вважати, що судом в обов`язковому порядку має бути застосоване зустрічне забезпечення позову, яке у данному випадку застосоване бути не може з огляду на відсустність зазначення про наявність майна щодо якого може бути застосоване зустрічне забезпечення.

Таким чином, суд може не застосовувати зустрічне забезпечення за обов`язкової наявності як зареєстрованого місця проживання, так і за наявності у позивача нерухомого майна.

Таким чином, подана до суду заява про забезпечення позову не відповідає вимогам статті 151 ЦПК України та підлягає поверненню.

При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику про те, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє заявника чи його представника повторно подати заяву про забезпечення позову, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 151, 153, 154 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , яка здійснює представництво інтересів ОСОБА_2 про забезпечення позову до подачі позовної заяви ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_4 ), Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал рітейл девелопмент Україна» (01001, м. Київ, пров. Музейний, буд. 2, літ. Б) про стягнення заборгованості за дорговором позики, повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.Ю. Єросова