Справа №443/1509/16-ц
Провадження №2/443/71/22
УХВАЛА

іменем України

17 серпня 2022 рокуЖидачівський районний суд Львівської областіу складі:

головуючого - судді Сливки С.І.,

за участю секретаря Кушнір М.І.,

представника відповідача адвоката Цюмрака М.Д.,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Жидачеві за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на будинковолодіння в порядку спадкування,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_5 , ОСОБА_1 звернулися до Жидачівського районного суду Львівської області із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на будинковолодіння в порядку спадкування.

Ухвалою підготовчого судового засіданні від 17.08.2022 провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_5 закрито.

Як видно із позовної заяви, у такій позивач не зазначає в чому полягає неможливіть оформлення спадкових прав в позасудовому порядку, яким чином його право на спадщину не визнається або оспорюється іншими особамита не подано жодного доказу на підтвердження вказаних обставин.

У зв`язку з наведеним, судом поставлено на обговорення питання про залишення позову без розгляду, оскільки подання такого суд розцінює як зловживання процесуальним право на звернення до суду із завідомо безпідставним позовом.

Представник відповідача ОСОБА_4 адвокат Цюмрак М.Д. просив залишити позов без розгляду.

Інші учасники процесу в підготовче судове засідання не з`явивлись, хоч про час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили та не подали доказів поважності причин неявки в підготовче судове засідання.

Одночасно суд не бере до уваги доводи щодо відкладення судового засідання, викладені у клопотанні представника позивача адвоката Галича П.О., оскільки останній неодноразово не з`являвся в підготовчі судові засідання та не подав доказів поважності причин неявки.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку представника відповідача, суд приходить до наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч.1 ст.2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з п.11 ч.3 ст.2 ЦПК України до основних засад (принципів) цивільного судочинства віднесено неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За приписами п.3 ч.2 ст.44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Згідно із вимогами ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шестимісячного строку не заявив про відмову від спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право протягом шестимісячного строку подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Положеннями глави 10 розділу 11 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом МЮУ від 22.02.2012 року №296/5 передбачено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття.

Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Для прийняття спадщини чи відмови від прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Прийняття і відмова від прийняття спадщини можуть мати місце щодо всього спадкового майна. Спадкоємець не вправі прийняти одну частину спадщини, а від іншої частини відмовитись. Спадкоємець, який прийняв частину спадщини, вважається таким, що прийняв усю спадщину.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви.

Не вимагається звернення до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, якщо усі спадкоємці, які прийняли спадщину, подадуть письмову заяву про згоду на прийняття спадщини спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Такі заяви спадкоємців мають бути подані нотаріусу до видачі свідоцтва про право на спадщину.

Свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках,передбачених частиною другою статті 1270, статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків.

Пунктами 4.15, 4.18 глави 10 розділу 11 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом МЮУ від 22.02.2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусами після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. За відсутності у спадкодавця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів, нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. З урахуванням положень статей 1296-1298 ЦК України питання про право спадкоємця на спадкове майно вирішується судом у разі невизнання такого права чи відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Однак, як вбачається із матеріалів позовної заяви, ОСОБА_5 не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, не додав до позовної заяви доказів, які б свідчили про невизнання його права на спадкове майно чи відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, що свідчить про подання завідомо безпідставного позову.

Не подано таких доказів і під час підготовчого судового засідання.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.44ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Одночасно суд бере до уваги позицію, викладено у постанові Верховного Суду від 03.06.2020 по справі № 318/89/18, відповідно до якої при зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу.

Таким чином, з врахуванням вищенаведеного, звернення до суду із даним позовом суд розцінює як зловживання позивачем процесуальними правами, що є перешкодою для виконання завдань цивільного судочинства, передбачених ч.1 ст.2 ЦПК України, а тому даний позов слід залишити без розгляду.

Одночасно відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , кожною окремо, подані зустрічні позови, питання про об`єднання яких із первісним позовом не вирішено, а тому такі слід повернути заявникам, роз`яснивши, що вони мають право на звернення до суду з окремим позовом та на повернення сплаченого судового збору за подання зустрічних позовів.

Керуючись ст.44, 258-260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на будинковолодіння в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про визнання права власності на будинковолодіння в порядку спадкування повернути ОСОБА_2 .

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування повернути ОСОБА_4

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду або через Жидачівський районнйи суд Львівської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені удень його проголошення або складення ,має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Головуючий суддя Сливка С.І.