печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2022 року суддя Печерського районного суду м. Києва Підпалий В.В. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гнідюка Олександра Борисовича, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Самощенко Олени Анатоліївни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Косенка Миколи Олександровича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання довіреності і договорів дарування недійсними та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з означеною позовною заявою до ПН КМНО Гнідюка О.Б. , ПН ХМНО Самощенко О.А. , ПН КМНО Косенка М.О. , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання довіреності і договорів дарування недійсними та визнання права власності, у якому просить суд:

1) визнати недійсною довіреність № 252 від 14.05.2019 року виданої від імені ОСОБА_11 на ОСОБА_2 , яка посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюк Олександром Борисовичем;

2) визнати недійсним договір дарування квартири, що за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А., реєстраційний № 589 від 20.05.2019 року;

3) визнати недійсним договір дарування квартири, що за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенком М.О., реєстраційний № 1257 від 05.09.2019 року;

4) визнати право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 ;

5) витребувати у Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України інформацію про перетинання державного кордону України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 01.01.2015 року по 01.01.2020 року у напрямках в?їзд та виїзд.

Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва від 05.02.2021 року за правилами загального позовного провадження відкрито провадження у спарві та призначено підготовче засідання.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2021 року головуючим суддею визначено суддю Підпалого В.В.

Дослідивши матеріали справи суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї копії документів, суддя вважає, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, з наступних підстав.

Так, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачу необхідно уточнити реквізити учасників справи, та надати суду докази що підтверджують ці дані.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, відповідно частин 1 та 2 статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Обраний спосіб захисту цивільного права має відповідати обставинам (фактичним підставам), якими позивач обґрунтовує свої вимоги та нормам права (юридична підстава), якими передбачено захист порушених прав в порядку обраного способу захисту.

З викладеного в позовній заяві вбачається, що позивач обґрунтовуючи обраний спосіб захисту просить суд визнати недійсною довіреності та договору дарування квартири.

Разом з тим, всупереч викладеним вимогам до форми та змісту позовної заяви позивачем у встановленому законом порядку не обґрунтовано обраний спосіб захисту, зокрема, фактичні підстави позову, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу не містять посилань на норми права, якими передбачено обраний спосіб захисту порушених прав, що складають юридичні підстави позову, які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно уточнити спосіб захисту, шляхом приведення фактичних підстав позову (обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги) у відповідність юридичним підставам позову (норми матеріального права).

За змістом п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, передбачено, що позовна заява, серед іншого, повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів); зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України № 1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу надати суду звіт про оцінку ринкової вартості майна, з позовом про визнання права власності на яке позивач звернувся до суду з відображенням у звіті відповідної установи дійсної вартості спірного майна.

Щодо сплати судового збору слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 133 ЦПК України регламентовано, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом, і таким законом є Закон України «Про судовий збір».

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2020 року визначено у розмірі 2 270,00 грн.

З урахуванням заявлених вимог позову судовий збір за подання до суду даного позову складає 1 % від дійсної вартості квартири АДРЕСА_2 , але не більше 11 350,00 грн.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Крім того, відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 185, 187 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гнідюка Олександра Борисовича, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Самощенко Олени Анатоліївни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Косенка Миколи Олександровича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання довіреності і договорів дарування недійсними та визнання права власності, - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу можливість усунути виявлені недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Підпалий