Справа № 301/100/22
П О С Т А Н О В А

Іменем України

26 липня 2022 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Кожух О.А.,

суддів Джуги С.Д., Мацунича М.В.,

з участю секретаря Волощук В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Майор Іван Васильович, на рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 18 травня 2022 року (повний текст рішення складено 23.05.2022, головуюча суддя Бобик О.І.) у справі №301/100/22 за позовом ОСОБА_1 до Державного агентства лісових ресурсів України, Державного підприємства «Берегівське лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 , про скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в :

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного агентства лісових ресурсів України (далі: Держлісагентства), Державного підприємства «Берегівське лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 , про скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позов мотивовано тим, що наказом Держлісагентства від 08.08.2017 № 258-к, ОСОБА_1 призначено в порядку переведення за контрактом на посаду директора ДП «Берегівське лісове господарство», яке координується Закарпатським обласним управлінням лісового та мисливського господарства, як такого, що успішно пройшов спеціальну перевірку стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком, з 10.08.2017 по 09.08.2018.

08.08.2017 між Державним агентством лісових ресурсів України та ОСОБА_1 було укладено контракт, на підставі якого останнього було призначено на посаду директора ДП «Берегівське лісове господарство» яке координується Закарпатським обласним управлінням лісового та мисливського господарства, на термін з 10.08.2017 по 09.08.2018, про що Держлісагенством було видано відповідний наказ від 08.08.2017 року № 258-к про призначення за контрактом Шойного БА..

Наказами Держлісагентства від 12.06.2018 № 265-к та від 03.07.2019 №342-к термін дії цього контракту продовжено, відповідно,по 09.08.2019 та по 09.08.2022.

Наказом Державного агентства лісових ресурсів від 06.12.2021 № 658-к припинено трудовий договір та звільнено ОСОБА_1 з посади директора ДП «Берегівське лісове господарство» 06.12.2021 з підстав, передбачених підпунктом «а» - за систематичне невиконання Керівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього контрактом (не забезпечення ефективного використання та збереження лісосировинних ресурсів, майна, інших матеріальних цінностей, що перебувають у повному господарському віданні підприємства, не дотримання режиму економії ресурсів, не дотримання вимог нормативно-правових актів з питань пожежної безпеки, правил техніки безпеки і санітарно гігієнічних норм та вимог щодо захисту здоров`я працівників, населення та споживачів продукції) та підпунктом «б» - за одноразове грубе порушення керівником законодавства чи обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки (виявлено порушення природоохоронного законодавства, внаслідок чого з підприємства стягнуто 205,3 тис. грн.) пункту 26 контракту за пунктом 8 частини першої статті 36 КЗпП України (т. 1 а. с. 49).

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 перебував 06.12.2021 на лікарняному, наказом Держлісагентства від 13.12.2021 № 684-к внесено зміни в пункт 1 наказу від 06.12.2021 № 658-к «Про звільнення ОСОБА_1 » замінено цифри «06.12.2021» цифрами «14.12.2021».(т.1 а.с. 51).

Підставами для прийняття наказу про звільнення вказано: контракт, укладений із ОСОБА_1 від 08.08.2017; доповідна записка начальника Відділу використання лісових ресурсів ОСОБА_3 від 30.11.2021; пояснення директора державного підприємства «Берегівське лісове господарство» Шойного Б.А. від 23.11.2021 № 395; наказ Держлісагентства від 30.07.2021 № 375-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 »; лист ГУ ДСНС України у Закарпатській області від 08.11.2021 № 5204-5144/5233; абзац другий пункту 6 Порядку погодження з Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головами місцевих державних адміністрацій призначення на посада та звільнення з посад керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерства, інших центральних виконавчої влади, затвердженого постановою КМУ від 09.10.2013 № 818.

Із даними наказами позивач ознайомився 14.12.2021.

Позивач не погоджується із зазначеними наказами, вважає їх незаконними, посилаючись на те, що фактичних підстав, визначених законодавством або контрактом для його звільнення не було, а причини звільнення відповідачем надумані, чітко не сформульовані та не підтверджені документально, не відповідають пунктам та умовам контракту, а також по суті спростовуються поясненнями позивача. Відповідач безпідставно та необґрунтовано застосував підпункти «а» та «б» пункту 26 контракту для дострокового розірвання контракту та звільнення ОСОБА_1 , оскільки відсутнє систематичне невиконання керівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього контрактом, а також безпідставним є покликання в наказі на настання для підприємства значних негативних наслідків.

Посилаючись на дані обставини, просив суд:

1) скасувати наказ Держлісагентства від 06.12.2021 №658-к «Про звільнення ОСОБА_1 » та наказ Держлісагентства від 13.12.2021 № 684-к «Про внесення змін до наказу Держлісагентства від 06.12.2021 № 658-к «Про звільнення ОСОБА_1 »;

2) поновити ОСОБА_1 на посаді директора ДП «Берегівське лісове господарство»;

3) стягнути з Держлісагентства на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.12.2021 до дня ухвалення рішення, а також судові витрати.

Рішенням Іршавського районного суду Закарпатської області від 18.05.2022 у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Вказане рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що у даному випадку не доведено систематичне невиконання керівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього контрактом. Зокрема указаний підставою звільнення лист ГУ ДСНС України у Закарпатській області від 08.11.2021 № 5204-5144/5233 про стан пожежної безпеки не містить відомостей про вчинення позивачем нового дисциплінарного проступку; у ньому зазначено про виявлення ряду порушень, які не були усунені з часу попередніх перевірок без зазначення жодних дат про стверджувальні порушення; такий лист не доводить факту вчинення позивачем нового дисциплінарного проступку, якими обґрунтовано наказ про звільнення. Відтак суд першої інстанції встановив, що належних та допустимих доказів на підтвердження факту систематичності невиконання позивачем без поважних причин обов`язків, покладених на нього контрактом, матеріали справи не містять.

Натомість місцевий суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 , як директор підприємства, не забезпечив належне виконання покладених на нього обов`язків по управлінню підприємством, внаслідок чого для підприємства настали значні негативні наслідки (виявлено порушення природоохоронного законодавства, внаслідок чого з підприємства стягнуто 205 251,68 грн, зокрема рішенням Господарського суду Закарпатської області від 09.11.2021 у справі № 907/637/21 задоволено позовні вимоги керівника Берегівської окружної прокуратури в інтересах Державної екологічної інспекції у Закарпатській області та стягнуто з ДП «Берегівське лісове господарство» відшкодування завданої шкоди державі за порушення законодавства в сумі 205 251,68 грн), чим позивач допустив порушення умов контракту як особливої форми трудового договору, яке є одноразовим грубим порушенням обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки, котре є самостійною підставою розірвання контракту за підпунктом «б» пункту 26 контракту. При цьому місцевий суд зазначив, що на дату видачі наказу про звільнення рішення Господарського суду Закарпатської області від 09.11.2021 у справі № 907/637/21 було чинним, а тому у роботодавця були відсутні підстави для того, щоб не враховувати таке рішення суду. Також, постановою Західного апеляційного господарського суду від 02.03.2022 вказане рішення залишено без змін (https://reestr.court.gov.ua/Review/103679784).

На рішення Іршавського районного суду від 18.05.2022 подав апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Майор І.В., в якій просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення його позову. Посилається на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи , недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що суд дійшов помилкового висновку, що позивач допустив одноразове грубе порушення обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки. Рішення Господарського суду Закарпатської області від 09.11.2021 у справі № 907/637/21 не підтверджує і не фіксує одноразове грубе порушення обов`язків саме позивачем; у рішенні суду не вказано хто допустив незаконну рубку дерев, хто винуватий у цьому порушенні; до справи не надано акту перевірки зі з`ясуванням обставин порушення, умов та осіб, дії яких призвели до одноразового грубого порушення обов`язків; указане рішення суду не було підставою для видачі наказу про звільнення; до матеріалів справи таке судове рішення учасниками справи не надавалося, а суд послався на нього з власної ініціативи; Держлісагентство пов`язує звільнення позивача з подією виявлення порушення та стягнення коштів, що спричинило значні негативні наслідки, а не з рішенням Господарського суду Закарпатської області від 09.11.2021 у справі № 907/637/21; у контракті відсутнє визначення, що є значним негативним наслідком та чи належить до нього збитки в сумі 205,3 тис грн; підставою для нарахування стягнення у справі № 907/637/21 був акт Державної екологічної інспекції у Закарпатській області від 20.02.2020 № 0246/06, однак Держлісагентство з дня складання такого акту Держекоінспекцією не кваліфікувало виявлені порушення як грубе порушення посадових обов`язків позивачем; на момент звільнення кошти в сумі 205,3 тис грн підприємством фактично не сплачувалися.

Оскільки відповідачі рішення суду не оскаржили, апеляційний суд, з урахуванням принципу диспозитивності, перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 , в частині висновків місцевого суду, що у даному випадку підтверджено одноразове грубе порушення обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки (підпункт «б» пункту 26 контракту), не роблячи висновків щодо неоскарженої частини судового рішення в частині встановлення місцевим судом відсутності систематичного невиконання керівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього контрактом (підпункт «а» пункту 26 контракту).

У відзиві на апеляційну скаргу Держлісагентство, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення без змін. Зокрема зазначає, що ОСОБА_1 підтвердив у позовній заяві факт стягнення коштів рішенням Господарського суду Закарпатської області від 09.11.2021 у справі № 907/637/21 із ДП «Берегівське лісове господарство» на користь держави в сумі 205 251,68 грн. На дату видачі наказу про звільнення рішення суду у справі № 907/637/21 було чинним, а тому у відповідача були відсутні підстави для того, щоб таке не враховувати. Також до цього відзиву додано постанову Західного апеляційного господарського суду від 02.03.2022, якою рішення місцевого суду у справі № 907/637/21 залишено без змін.

Представником позивача ОСОБА_4 було подано до апеляційного суду пояснення а також додано рішенням Господарського суду Закарпатської області від 09.11.2021 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 02.03.2022 у справі № 907/637/21, на які посилається в своєму рішенні місцевий суд, проте які не містились у матеріалах справи. Додатково зазначено, що звільнення позивача за одноразове грубе порушення було проведено після спливу строків, передбачених ст. 148 КЗпП України.

Позивач та представники відповідачів в судове засідання не з?явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином (а.с. 184-188 т. 2). Представник Держлісагентства подала заяву, у якій просила відкласти розгляд справи, посилаючись на те, що бере участь у проведенні слідчих дій у кримінальному провадженні. Колегія не вбачала підстав для задоволення такої заяви, оскільки представник Держлісагентства, адвокат Естінко Т.Е., виконуючи свої професійні обов?язки як адвокат, надала перевагу участі у слідчих діях у кримінальному провадженні. Зважаючи на те, що позиція Держлісагентства апеляційному суду відома, оскільки була викладена у відзиві на позовну заяву, а також викладена у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів, відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, розглянула справу за відсутності осіб, які не з?явились в судове засідання, за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, позицію представників позивача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до статті 21 КЗпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін (в тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України (частина третя статті 21 КЗпП України).

Виходячи з особливостей зазначеної форми трудового договору, спрямованої на створення умов для виявлення ініціативності та самостійності працівників з урахуванням їх індивідуальних здібностей і професійних навичок, закон надав право сторонам при укладенні контракту самим установлювати їхні права, обов`язки та відповідальність, зокрема як передбачену нормами КЗпП України, так і підвищену відповідальність керівника та додаткові підстави розірвання трудового договору.

Таку позицію підтримав і Конституційний Суд України, який у своєму рішенні у справі щодо офіційного тлумачення частини третьої статті 21 КЗпП України зазначив, що незважаючи на ці та інші застереження, що містяться в Кодексі законів про працю та інших актах трудового законодавства і спрямовані на захист прав громадян під час укладання ними трудових договорів у формі контрактів, сторонами в контракті можуть передбачатися невигідні для працівника умови: зокрема, це, як правило, тимчасовий характер трудових відносин, підвищена відповідальність працівника, додаткові підстави розірвання договору тощо.

Пунктом 8 статті 36 КЗпП України визначено, що підставами припинення трудового договору є підстави, передбачені контрактом.

Встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 08.08.2017 між Державним агентством лісових ресурсів України та ОСОБА_1 було укладено контракт, на підставі якого останнього було призначено на посаду директора ДП «Берегівське лісове господарство» яке координується Закарпатським обласним управлінням лісового та мисливського господарства, на термін з 10.08.2017 по 09.08.2018, про що Держлісагентством було видано відповідний наказ від 08.08.2017 № 258-к про призначення за контрактом ОСОБА_1 (т.1 а.с. 27-36).

Наказами Держлісагентства від 12.06.2018 № 265-к та від 03.07.2019 №342-к термін дії цього контракту продовжено відповідно по 09.08.2019 та по 09.08.2022 (т.1 а.с. 39,44).

Згідно з пунктом 1 розділу 1 контракту, укладеного з позивачем за цим контрактом керівник зобов`язується безпосередньо і через адміністрацію здійснювати поточне керівництво, забезпечувати ефективне використання і збереження закріпленого за підприємством державного майна, а Орган управління майном зобов`язується створити необхідні умови для матеріального забезпечення і організації праці керівника.

Керівник здійснює поточне (оперативне) керівництво підприємством, організовує його виробничо-господарську, соціально-побутову та іншу діяльність, забезпечує виконання завдань передбачених законодавством, статутом підприємства та цим контрактом (п. 6 розділу 2 контракту).

Відповідно до пункт 10 контракту керівник зобов`язується, зокрема, забезпечити ефективне використання та збереження лісосировинних ресурсів, майна, інших матеріальних цінностей, що перебувають у повному господарському віданні підприємства, дотримання режиму економії ресурсів; дотримуватись вимог нормативно-правових актів з питань пожежної безпеки, правил техніки безпеки і санітарно гігієнічних норм та вимог щодо захисту здоров`я працівників, населення та споживачів продукції.

Пунктом 22 контракту визначено, що у випадку невиконання чи неналежного виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, сторони несуть відповідальність згідно з законодавством та цим контрактом.

Згідно з пунктом 25 контракту він припиняється до закінчення терміну його дії у випадках, передбачених пунктами 26 і 27 цього контракту.

Відповідно до підпунктів, зокрема, "а" та "б" пункту 26 контракту керівник може бути звільнений з посади, а цей контракт розірваний з ініціативи Органу управління майном, у тому числі за пропозицією місцевого органу державної виконавчої влади, до закінчення терміну його дії:

а) у разі систематичного невиконання керівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього цим контрактом;

б) у разі одноразового грубого порушення керівником законодавства чи обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки (понесено збитки, виплачено штрафи, тощо).

Наказом Держлісагентства від 06.12.2021 № 658-к припинено трудовий договір та звільнено з посади директора ДП «Берегівське лісове господарство», яке координується Закарпатським обласним управлінням лісового та мисливського господарства, ОСОБА_1 06.12.2021 з підстав, передбачених підпунктом «а» - за систематичне невиконання Керівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього контрактом (не забезпечення ефективного використання та збереження лісосировинних ресурсів, майна, інших матеріальних цінностей, що перебувають у повному господарському віданні підприємства, не дотримання режиму економії ресурсів, не дотримання вимог нормативно-правових актів з питань пожежної безпеки, правил техніки безпеки і санітарно гігієнічних норм та вимог щодо захисту здоров`я працівників, населення та споживачів продукції) та підпунктом «б» - за одноразове грубе порушення керівником законодавства чи обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки (виявлено порушення природоохоронного законодавства, внаслідок чого з підприємства стягнуто 205,3 тис. грн.) пункту 26 контракту за пунктом 8 частини першої статті 36 КЗпП України (т. 1 а. с. 49).

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 перебував 06.12.2021 на лікарняному наказом Держлісагентства від 13.12.2021 № 684-к внесено зміни в пункт 1 наказу від 06.12.2021 № 658-к «Про звільнення ОСОБА_1 » замінивши цифри «06.12.2021» цифрами «14.12.2021» (т.1 а.с. 51).

Отже, з урахуванням внесених змін, ОСОБА_1 звільнено 14.12.2021.

З даними наказами позивач ознайомився 14.12.2021.

Підставами для видачі наказу про звільнення зазначено:

1) контракт, укладений із ОСОБА_1 від 08.08.2017;

2) доповідна записка начальника Відділу використання лісових ресурсів ОСОБА_3 від 30.11.2021;

3) пояснення директора ДП «Берегівське лісове господарство» ОСОБА_1 від 23.11.2021 № 395;

4) наказ Держлісагентства від 30.07.2021 № 375-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 »;

5) лист ГУ ДСНС України у Закарпатській області від 08.11.2021 № 5204-5144/5233;

6) абзац другий пункту 6 Порядку погодження з Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головами місцевих державних адміністрацій призначення на посади та звільнення з посад керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерства, інших центральних виконавчої влади, затвердженого постановою КМУ від 09.10.2013 № 818.

Суд першої інстанції вважав, що Держлісагентством не надано належних і допустимих доказів на підтвердження систематичного невиконання позивачем без поважних причин обов`язків, покладених на нього контрактом. При цьому, відмовляючи в задоволенні позову ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що доведено наявність одноразового грубого порушення позивачем обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки (підпункт «б» пункту 26 контракту).

Апеляційний суд не перевіряє рішення суду першої інстанції в частині обставин та висновків місцевого суду стосовно недоведеності систематичного невиконання позивачем без поважних причин обов`язків, покладених на нього контрактом, оскільки відповідачами таке рішення не оскаржено.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 в частині висновків щодо вчинення позивачем одноразового грубого порушення обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки, колегія суддів вважає за необхідне вказати наступне.

З листа ГУ ДСНС України у Закарпатській області від 08.11.2021 № 5204-5144/5233 про стан пожежної безпеки (який вказано підставою для звільнення позивача) вбачається, що з метою контролю за станом усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, виявлених під час попередніх перевірок, працівниками структурних підрозділів ГУ ДСНС України у Закарпатській області у жовтні місяці 2021 здійснено позапланові перевірки лісництв, підпорядкованих, зокрема, ДП «Берегівське лісове господарство» та виявлено ряд порушень, які не були усунені з часу попередніх перевірок і запропоновано усунути виявлені порушення у найкоротші терміни (т.1 а.с. 209-210).

Отже, лист ГУ ДСНС України у Закарпатській області від 08.11.2021 № 5204-5144/5233 не стосується обставин щодо одноразового грубого порушення позивачем обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки в розмірі 205,3 тис. грн.

У листі начальника Закарпатського обласного управління лісового та мисливського господарства В.Білоусової від 16.11.2021 № 06-14/2066 зазначено, що керівником ДП «Берегівське лісове господарство» систематично порушуються передбачені контрактом обов`язки щодо забезпечення ефективного використання та збереження лісосировинних ресурсів, майна, інших матеріальних цінностей, що перебувають у повному господарському віданні підприємства, дотримання режиму економії ресурсів; забезпечення зростання продуктивності праці, зниження собівартості продукції, що виробляється, забезпечення високої якості та конкурентоспроможності продукції підприємства, ефективного ціноутворення (т.1 а.с. 77-80).

У зв`язку з цим, листом Держлісагентства від 18.11.2021, адресованим ОСОБА_1 , запропоновано останньому надати пояснення щодо систематичного невиконання пункту 10 Контракту, а саме щодо незабезпечення ефективного використання та збереження лісосировинних ресурсів, майна, інших матеріальних цінностей, що перебувають у повному господарському віданні підприємства, дотримання режиму економії ресурсів; незабезпечення зростання продуктивності праці, зниження собівартості продукції, що виробляється, незабезпечення високої якості та конкурентоспроможності продукції підприємства, незабезпечення ефективного ціноутворення та додатком надіслано копію листа Закарпатського обласного управління лісового та мисливського господарства від 16.11.2021 №06-14/2067 (т.1 а.с. 76).

Встановлено, що у листі Держлісагентства від 18.11.2021 (а також у листі Закарпатського обласного управління лісового та мисливського господарства від 16.11.2021 №06-14/2067) не зазначено про обставини щодо одноразового грубого порушення ОСОБА_5 обов`язків, передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки в розмірі 205,3 тис. грн.

На цей лист Держлісагентства від 18.11.2021 позивачем ОСОБА_1 було надано письмові пояснення (т.1 а.с. 52-75).

Надалі за хронологією, згідно з доповідною запискою начальника Відділу використання лісових ресурсів ОСОБА_3 від 30.11.2021, до Держлісагентства надійшло подання Закарпатського обласного управління лісового та мисливського господарства (лист від 16.11.2021 № 06-14/2066) щодо розірвання контракту з директором ДП «Берегівське лісове господарство» ОСОБА_1 за систематичне невиконання обов`язків, які покладені на нього контрактом. Проаналізувавши вказані матеріали, начальником Відділу використання лісових ресурсів ОСОБА_3 запропоновано доручити Відділу з персоналу підготувати пропозиції щодо розірвання контракту з директором ДП «Берегівське лісове господарство» ОСОБА_1 за невиконання ним обов`язків, покладених на нього контрактом, а саме: не забезпечено ефективне використання та збереження лісосировинних ресурсів, майна, інших матеріальних цінностей, що перебувають у повному господарському віданні підприємства, виявлені порушення природоохоронного законодавства, внаслідок чого з підприємства стягнуто 205,3 тис. грн на користь держави, не усунуті порушення вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту та охорони праці (т.1 а.с. 174).

У такій доповідній записці начальника Відділу використання лісових ресурсів Крикуна Р.П. від 30.11.2021 не вказано момент виявлення порушення природоохоронного законодавства, внаслідок чого з підприємства стягнуто 205,3 тис. грн на користь держави.

За матеріалами справи встановлено, що перед звільненням ОСОБА_1 йому не було запропоновано надати пояснення щодо виявленого порушення природоохоронного законодавства, внаслідок чого з підприємства стягнуто 205,3 тис. грн на користь держави.

При цьому з матеріалів справи слідує, що вказане порушення природоохоронного законодавства виявлено Державною екологічною інспекцією в Закарпатській області 20.02.2020, про що складено акт №046/06 від 20.02.2020.

Державною екологічною інспекцією в Закарпатській області було здійснено перевірку ДП «Берегівське лісове господарство» як землекористувача щодо дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у період з 10.02.2020 по 17.02.2020. Перевіркою встановлено порушення норм Лісового кодексу України, виявлено шкоду природним ресурсам, що полягає у незаконній рубці дерев.

Державною екологічною інспекцією в Закарпатській області здійснено розрахунки розміру шкоди від незаконної рубки дерев та пред`явлено ДП «Берегівське лісове господарство» вимогу у формі претензії від 03.03.2020 про відшкодування шкоди на суму 468 057,44грн. ДП «Берегівське лісове господарство» було сплачено добровільно частину нарахованих збитків в сумі 136582,21 грн, але частина шкоди є невідшкодованою в сумі 205251,68грн. на час звернення із позовом у справі № 907/637/21.

Зазначені обставини встановлені рішенням Господарського суду Закарпатської області від 09.11.2021 у справі № 907/637/21 за позовом керівника Берегівської окружної прокуратури в інтересах Державної екологічної інспекції у Закарпатській області до Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» про стягнення завданої шкоди. Цим рішенням, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 02.03.2022, (а.с. 149-152 т. 2, https://reyestr.court.gov.ua/Review/103679784) стягнуто з Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» на користь держави відшкодування завданої шкоди державі за порушення законодавства в сумі 205 251,68 грн.

Як вбачається з рішень судів першої та апеляційної інстанції у справі № 907/637/21, підставою звернення керівника Берегівської окружної прокуратури до господарського суду було те, що при вивченні матеріалів Державної екологічної інспекції в Закарпатській області щодо дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів на державному підприємстві «Берегівське лісове господарство» в період з 10.02.2020 по 17.02.2020 встановлено порушення норм Лісового кодексу України, виявлено шкоду природним ресурсам, що полягає у незаконній рубці дерев на суму 673 309,12грн. Про виявлені порушення складено акт №046/06 від 20.02.2020. Після врегулювання спірних питань між Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області та Державним підприємством «Берегівське лісове господарство» частина нарахованих збитків визнана необґрунтованою в сумі 331475,23 грн. Останнім було сплачено добровільно частину нарахованих збитків в сумі 136582,21 грн. Але невідшкодованими на час звернення з цим позовом залишалось 205251,68 грн. шкоди, які прокурор просив стягнути на користь держави на відповідні рахунки органів місцевого самоврядування.

Таким чином, порушення природоохоронного законодавства було виявлено Державною екологічною інспекцією в Закарпатській області 20.02.2020, повідомлено ДП «Берегівське лісове господарство» 03.03.2020.

Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 09.11.2021 було стягнуто з ДП «Берегівське лісове господарство» кошти в сумі 205251,68 грн., які залишались невідшкодованими за результатами перевірки, проведеної Державною екологічною інспекцією в Закарпатській області у лютому 2020 року.

При цьому, у відзиві на позовну заяву Держлісагентство посилається на рішення Господарського суду Закарпатської області у справі № 907/637/21 та пов`язує звільнення позивача за одноразове грубе порушення саме із виявленням порушення природоохоронного законодавства, внаслідок чого з підприємства стягнуто 205,3 тис. грн.. (а.с.149-157 т. 1).

Згідно з ч. 1 ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни.

Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

За приписами статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Вирішуючи питання про те, чи є порушення трудових обов`язків грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку шкоду ним завдано.

Колегією суддів встановлено, що наказ про звільнення позивача (в частині щодо одноразового грубого порушення обов`язків передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки виявлено порушення природоохоронного законодавства, внаслідок чого з підприємства стягнуто 205,3 тис. грн.) не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема в ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення ОСОБА_1 трудових обов`язків, чим підтверджено вину позивача у невиконанні чи неналежному виконання обов`язків, передбачених контрактом.

Також до застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення роботодавець не зажадав від позивача письмові пояснення саме щодо зазначеного порушення (одноразового грубого порушення обов`язків передбачених контрактом, в результаті чого для підприємства настали значні негативні наслідки).

При цьому, дисциплінарне стягнення за вказане порушення накладено поза межами місячного строку, який визначений ч. 1 ст. 148 КЗпП України, та преклюзивного шестимісячного строку з дня вчинення проступку, передбаченого ч. 1 ст. 148 КЗпП України.

Суд першої інстанції відповідних обставин, зокрема, часу вчинення одноразового грубого порушення, за який було звільнено позивача - не перевірив та при вирішенні позову не врахував положення ст 148 КЗпП України.

Оскільки звільнення ОСОБА_1 відбулося 14.12.2021 з порушенням трудового законодавства, без законної підстави, з пропуском строку для застосування дисциплінарного стягнення, а тому позивач підлягає поновленню на роботі та, відповідно, має отримати середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Як роз`яснено у пункті 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є, відповідно, обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

З матеріалів справи вбачається, що заробітна плата позивача за останні два повні місяці роботи (жовтень та листопад 2021 року) становила 49682.97 грн. (25770,54+23912,43=49682.97), кількість робочих днів за вказані два місяці становить 42 дні.

Таким чином, середньоденна заробітна плата за два останні повні місяці роботи позивача становить 1182.93 грн./день (49682.97: 42 = 1182.93 грн).

Встановлено, що кількість робочих днів за період з 15.12.2021 по 26.07.2022 становить 156 дні, у зв`язку з чим на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 184537.08 грн. (156*1182.93 грн. = 184537.08). Указаний середній заробіток за час вимушеного прогулу апеляційним судом обчислено без утримання податків з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів.

Оскільки позивач перебував у трудових відносинах саме з Держлісагентством, позовна вимога про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу з Держлісагентства є обґрунтованою, тому саме з Держлісагентства на користь держави підлягає стягненню судовий збір.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша статті 141 ЦПК України).

Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина шоста статті 141 ЦПК України).

У разі задоволення позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір стягується з відповідача на користь держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини заявлених до нього позовних вимог, якщо цього відповідача також не звільнено від сплати судового збору (аналогічну правову позицію щодо розподілу судових витрат наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі N 161/4985/17).

Враховуючи, що позивачем було заявлено вимогу про скасування наказів та поновлення на роботі (за подання якої, без урахування пільги позивача щодо сплати судового збору, підлягало сплаті 992,40 гривень), а також майнову вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу (1 відсоток від стягнутої суми становить 1845,37 гривень), тому на користь держави із Державного агентства лісових ресурсів України слід стягнути 7094,42 гривень судового збору, з яких: 2837,77 грн у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції та 4256,65 гривень у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Керуючись ч. 4 ст. 258, 265, п.2 ч. 1 ст. 374, п.п. 3, 4 ст. 376, 381,382 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Майор Іван Васильович задовольнити.

Рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 18 травня 2022 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати наказ Державного агентства лісових ресурсів України від 06.12.2021 №658-к «Про звільнення ОСОБА_1 » та наказ Державного агентства лісових ресурсів України від 13.12.2021 № 684-к «Про внесення змін до наказу Держлісагентства від 06.12.2021 № 658-к «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Поновити ОСОБА_1 на посаді директора Державного підприємства «Берегівське лісове господарство» з 15 грудня 2021 року.

Стягнути з Державного агентства лісових ресурсів України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у період із 15.12.2021 до 26.07.2022 у розмірі 184 537,08 гривень без утримання податків з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів.

Стягнути з Державного агентства лісових ресурсів України 7094,42 гривень судового збору, з яких: 2837,77 грн у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції та 4256,65 гривень у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції на користь держави, за такими реквізитами: стягувач - Державна судова адміністрація України (01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ), отримувач коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, , банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача - UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106; призначення платежу - судовий збір стягнутий з Державного агентства лісових ресурсів України на користь держави, за рішенням суду №301/100/22.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційну скаргу на постанову апеляційного суду може бути подано безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 05 серпня 2022 року.

Головуюча:

Судді: