Справа № 214/5530/21
2/214/2398/22
У Х В А Л А

Іменем України

про залишення позовної заяви без розгляду

30 червня 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді Ковтун Н.Г.,

секретаря судового засідання Фартушної Є.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі, цивільну справу № 214/5530/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування майна із чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування майна із чужого незаконного володіння.

Ухвалою суду від 14 липня 2021 року було забезпечено позов.

Ухвалою суду від 13 грудня 2021 року було відкрито провадження по справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 02 лютого 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Дослідивши матеріли справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частинами першою та другою статті 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом

Згідно із ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч.4 ст.62 ЦПК України повноваження адвоката, як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до ЗУ «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно з частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером визнається письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Згідно з вимогами п. 12.4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги (нова редакція), затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року №41 з наступними змінами, ордер повинен містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви долучено довіреність від ОСОБА_1 на ім`я ОСОБА_4 (а.с.27).

Із наведених правових норм випливає, що ОСОБА_4 як представник особи, яка подала позовну заяву, для підтвердження своїх повноважень повинен надати ордер на надання правничої (правової) допомоги, тобто оригінальний документ встановленої законодавством форми та змісту, з якого можна презюмувати, що він виданий на підставі договору про надання правової допомоги і підтверджує правомочність адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта у суді першої інстанції.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про те, що позовна заява подана за відсутності підтвердження повноважень такої особи на здійснення представництва позивача.

Отже, позов подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Так, у судові засідання, призначені на 30.03.2022 року, 27.05.2022 року та 30.06.2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, причини неявки не повідомила, заяву про розгляд справи за її відсутності не надала.

Відповідачі до суду не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

У відповідності з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, розгляд справи здійснювався без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності.

Відповідно до п.п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники процесу зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене, суд визнає, що позивач, будучи належним чином повідомлена про час і місце судових засідань повторно не з`явилася до суду, заяв про розгляд справи за її відсутності до суду не надала, що, в свою чергу, дає підстави суду постановити ухвалу про залишення даної позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання, неодноразові неявки якої у судове засідання суд розцінює як небажання брати участь у розгляді справи та підтримувати позов.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 223 257, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування майна із чужого незаконного володіння - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.Г. Ковтун