печерський районний суд міста києва
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2022 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Остапчук Т.В. ,

при секретарі судових засідань - Луста В.І

за участю

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Бударіна М.П розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання позивача про здійснення переходу з порядку спрощеного провадження до загального та про призначення експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Апарату Ради національної безпеки і оборони України про відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебувають матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Апарату Ради національної безпеки і оборони України про відшкодування моральної шкоди. Позивач в судовому засіданні оголосив клопотання про здійснення переходу з порядку спрощеного провадження до загального та про призначення експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Апарату Ради національної безпеки і оборони України про відшкодування моральної шкоди В судовому засіданні представник відповідача проси відмовити у задоволенні клопотання позивача про здійснення переходу з порядку спрощеного провадження до загального та про призначення експертизи по цивільній справі. Дослідивши матеріали клопотання, суд вважає його таким, що не підлягає задоволенню з огляду на наступне. Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з частиною четвертою статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. Відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини. Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що спрощене позовне провадження застосовується для розгляду малозначних справ, крім справ передбачених частиною четвертою статті 274 ЦПК України. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суд приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним. Однак позивачем не доведена необхідність переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження. Суд з урахуванням предмету спору та ціни позову приходить висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України (ст. ст. 2, 81 ЦПК України). Частиною 1 статті 103ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Відповідно до частини 1 статті 104ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Відповідно дост.112ЦПК України комплексна експертиз апроводиться неменш як двома експертами різних галузей знань аборізних напряміву межаходнієї галузізнань. Як роз`яснено в п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів. У висновку експертів зазначається,які дослідженняі вякому обсязіпровів кожний експерт,які фактивін встановиві якихвисновків дійшов.Кожен експертпідписує тучастину висновку,яка міститьопис здійсненихним досліджень,і несеза неївідповідальність. За результатами проведених досліджень, узагальнення та оцінки отриманих результатів експертами складається та підписується єдиний висновок, в якому формулюється загальний висновок щодо поставлених на вирішення експертизи питання або питань. У разі виникнення розбіжностей між експертами висновки оформлюються відповідно дочастини другоїстатті 111 цього Кодексу. З огляду на наведене вище, приймаючи до уваги підстави заявленого клопотання, суд вважає, що клопотання позивача про призначення судово - психологічної експертизи, є необгрунтованим, а тому задоволенню не підлягає. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Водночас, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, в даному випадку не потрібно мати спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Крім того, позивач не скористався своїм правом на проведення відповідної експертизи самостійно. Тому, підстав для задоволення клопотання про призначення у справі експертизи немає. Керуючись ст.ст. 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про здійснення переходу з порядку спрощеного провадження до загального та про призначення експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Апарату Ради національної безпеки і оборони України про відшкодування моральної шкоди. Ухвала оскарженю не підлягає. Дата складання повного тексту 23.12.2022 р

Суддя Т.В.Остапчук