Справа № 202/3401/22
Провадження № 2/202/1656/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Слюсар Л.П.,

за участю секретаря - Пеки Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак» про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак» про стягнення заборгованості, відповідно до якої просила стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак» на її користь суму боргу за Договором про надання поворотної фінансової вимоги від 25 липня 2018 року №1/25/2018 та за Договором про переведення боргу б/н від 23.09.2019 року у розмірі 391 938,00 грн. та 3 919,39 грн. витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 липня 2022 року, головуючим суддею у розгляді вказаної позовної заяви визначено суддю Слюсар Л.П., ухвалою якої від 07 липня 2022 року позовну заяву прийнято до провадження, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в спрощеному позовному провадженні.

23.08.2022 року через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшла заява про передачу справи №202/3401/22 господарському суду Дніпропетровської області, в провадженні якого перебуває справа №904/1817/22 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак», для розгляду по суті в межах цієї справи. Вказав, що позивачу стало відомо, що 18.07.2022 року Господарським судом Дніпропетровської області відкрито провадження у справі №904/1817/22 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак», введено процедуру розпорядження майном боржника строком на сто сімдесят календарних днів до 04.01.2023 року.

Представник позивача в судове засіданні не з`явився. Відповідно до заяви від 14.09.2022 року просив суд розглядати справу без його участі.

Представник відповідача ТОВ «Бушель-Пак» в судове засідання не з`явився. Про час і місце слухання справи повідомлялись належним чином.

У зв`язку з неявкою всіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, розглянувши клопотання, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, щоУхвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18 липня 2022 року відкрито провадження у справі № 904/1817/22 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак». Введено процедуру розпорядження майном боржника строком на сто сімдесят календарних днів до 04.01.2023 року.

26 липня 2022 року ОСОБА_1 подано до Господарського суду Дніпропетровської області заяву про визнання грошових вимог у справі про банкрутство.Відповідно до заяви просить суд визнати її грошові вимоги до ТОВ «Бушель-Пак» в межах справи про банкрутство, а саме, 391 938,00 грн., що є основним боргом за Договором про надання поворотної фінансової вимоги від 25 липня 2018 року №1/25/2018 та за Договором про переведення боргу б/н від 23.09.2019 року.

Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

21.10.2019 року введено в дію Кодекс України з процедур банкрутства.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Відповідно до ст. 20 ч.1 п.8 ГПК України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема:справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

Як наголосив Верховний Суд у постанові Верховного Суду від 06.04.2018 у справі № 925/1874/13, за умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника, особливістю вирішення таких спорів є те, що вони розглядаються та вирішуються господарським судом без порушення нових справ, що узгоджується із загальною спрямованістю Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», який передбачає концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси в тому числі майна, яке безпідставно вибуло з права власності банкрута, для забезпечення повного або часткового задоволення вимог кредиторів та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі №905/4057/14 зазначено, що з моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника. За умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника, особливість вирішення таких спорів є те, що вони розглядаються та вирішуються господарським судом без порушення нових справ, що узгоджується із загальною спрямованістю Закону про банкрутство, який передбачає концепцію всіх спорів в межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі №607/6254/15-ц вказано, що законодавець захищає не лише права банкрута, а й права інших осіб, які мають вимоги до банкрута. Захист таких осіб полягає у тому, що інші суди, незалежно від юрисдикції, які розглядали справи за позовами до відповідача, щодо якого відкрито провадження у справі про банкрутство після відкриття провадження у інших справах, не закривають таке провадження, а передають справу до належного суду для розгляду по суті. При цьому належним чудом є виключно суд господарської юрисдикції, який відкрив справу про банкрутство відповідача.

Частиною 3 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито до відкриття провадження у справі про банкрутство, надсилаються до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

При цьому системний аналіз положень Кодексу України з процедур банкрутства дає підстави для висновку, що з моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника. Спеціальні норми Кодексу України з процедур банкрутства застосовуються переважно щодо інших законодавчих актів.

Аналогічні правові позиції було викладено в постановах Верховного Суду № 911/981/16 від 13.03.2018р., № 910/3860/18 від 15.01.2019р.

Так, у постанові від 15.01.2019 року у справі № 910/3860/18 Верховний Суд наголосив, що розгляд спорів з майновими вимогами до суб`єкта господарювання, який перебуває в процедурі банкрутства, та визначений позивачем в статусі відповідача у спорі, законодавцем віднесено до підсудності господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, а таким судом є суддя, який розглядає справу про банкрутство. Законодавець, змінюючи підсудність розгляду таких вимог, в тому числі й поточних, надав перевагу тому, що результат розгляду вимог майнового характеру до відповідача-боржника може мати наслідком зменшення його активів, збільшення кредиторської заборгованості та зачіпати права та інтереси кредиторів боржника, вимоги яких визнано судом та включено до реєстру.

Таким чином, суд доходить висновку, що з моменту порушення провадження у справі про банкрутство відповідач перебуває в особливому правовому режимі, тобто внаслідок змін у правовому статусі відповідача справа належить до виключної підсудності іншого суду - господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство.

За приписами пункту 1 частини першої статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

У відповідності до положень частини першої, другої статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно з частиною третьою статті 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

З огляду на те, що з моменту порушення стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак» справи про банкрутство воно перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника, і спеціальні норми Кодексу України з процедур банкрутства мають пріоритет у застосуванні при розгляді справ про банкрутство щодо інших законодавчих актів України, та враховуючи предмет позову у цій справі, даний спір підлягає вирішенню господарським судом Дніпропетровської області в межах провадження у справі № 904/1817/22 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак» за правилами виключної підсудності.

Керуючись: ч. 2,3 ст.7 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст.19, 30, п. 1 ч. 1 ст. 31, ст. 32, ст.43, 255, 259, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про передачу за підсудністю цивільної справи № 202/3401/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак» про стягнення заборгованості- задовольнити.

Цивільну справу № 202/3401/22 за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак» (49074, м.Дніпро, пр. Слобожанський, буд. 117, прим. 53, ) про стягнення заборгованості - передати на розгляд по суті до Господарського суду Дніпропетровської області в межах справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Бушель-Пак»справа №904/1817/22.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції, шляхом подачі у 15-ти денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Л.П. Слюсар