Провадження №2/369/6044/22
УХВАЛА

про залишення без руху

30.12.2022 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Галаксіум Лімітед, Хіпертрек лімітед про визнання недійсним договору позики грошових коштів,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Галаксіум Лімітед, Хіпертрек лімітед про визнання недійсним договору позики грошових коштів.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без руху, виходячи з наступного.

Позовна заява повинна містити у відповідності до ст. 175 ЦПК України:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. ч.2-3 ст. 545 ЦК України якщо боржник видав кредиторові борговий документ, кредитор, приймаючи виконання зобов`язання, повинен повернути його боржникові. Наявність боргового документа у боржника підтверджує виконання ним свого обов`язку.

Отже, на підтвердження наявності заборгованості за договором позики позивач повинен надати суду оригінал договору позики від 20.09.2019 року.

Згідно з ч. 6 ст. 95 ЦПК України, якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу.

Натомість позивачем до позовної заяви долучено її копію, що не відповідає вимогам процесуального закону.

Окрім того, у поданому позові не зазначено: номер засобів зв`язку (телефону) відповідача, номер засобів зв`язку, адресу електронної пошти відповідача не вказано число, місяць, рік народження відповідача, для здійснення запиту до Департаменту реєстраційних послуг, також позивачем не зазначено у позові повне найменування третіх осіб, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) поштовий індекс, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Також, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявляються вимоги про визнання недійним правочину /договору позики/, так як на думку позивача договір позики /основне зобов`язання/ є фіктивним правочином, а отже підлягає визнанню судом недійсним з моменту його вчинення; визнання договору позики /основного зобов`язання/ недійним спричиняє недійсність договору поруки /правочину щодо забезпечення основного зобов`язання/, на якому, тобто задоволення позовних вимог можуть породжувати підстави для змін майнового стану відповідача та третіх осіб.

Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи.

Отже, майновий позов /позовна вимога майнового характеру/ - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 року у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Будь-який майновий спір має ціну.

Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Відповідно ч. 4ст. 263 ЦПК України, суд враховує вказані висновки

Заявник вказує, що із договору позики вбачається, що сума позики становить 1276 420,43 грн.

Відповідно до ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, а також попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

За таких обставин позивачу слід вказати ціну позову та доплатити судовий збір у відповідності до ціни позову як за вимогу майнового характеру.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.129 Конституції України однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин (у тому числі органами державної влади) своїх прав та обов`язків, передбачених законами України.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) (Заява N28249/95) від 19.06.2001 року, констатовано, що суд ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Суд також наголошує, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (п. 60).

Таким чином, положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, треті особи є нерезидент , Галаксіум Лімітед, Хіпертрек лімітед відомостей про їх реєстрацію або його представництв у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на території України, відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 80 Закону України «Про міжнародне приватне право», у разі якщо при розгляді справи з іноземним елементом у суду виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд може направити відповідне доручення компетентному органу іноземної держави в порядку, встановленому процесуальним законом України або міжнародним договором України.

Відповідно до ст.3 Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах орган влади чи судовий працівник, компетентний відповідно до права запитуючої Держави, направляють Центральному Органу запитуваної Держави прохання згідно з формуляром, що додається до цієї Конвенції, без потреби легалізації або виконання інших аналогічних формальностей. До прохання додається документ, що підлягає врученню, або його копія. Прохання і документ надаються в двох примірниках.

Порядок вручення судових та позасудових документів на території Республіки Кіпр регулюється Конвенцією про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах (Гаага, 15.11.1965 р.) та Угодою між Україною та Республікою Кіпр про правову допомогу в цивільних справах підписаною 06.09.2004 року, ратифікованою 22.09.2005 року, яка набула чинності 18.03.2006.

Згідно ст.2 вказаної Угоди Договірні Сторони призначають Центральні органи з метою надання правової допомоги одна одній згідно з цією Угодою. Центральним органом збоку України є Міністерство юстиціїУкраїни, а з боку Республіки Кіпр - Міністерство юстиції громадського порядку Республіки Кіпр. З метою виконання цієї Угоди компетентні органи Договірних Сторін зносяться через свої Центральні органи.

Відповідно до положень статті 3 Угоди між Україною та Республікою Кіпр про правову допомогу в цивільних справах ,підписаною 2004року, визначено, що Запити про надання правової допомоги та додатки до них складаються мовою запитуючої Договірної Сторони, до них також додаються завірені копії перекладу мовою іншої Договірної Сторони або англійською мовою.

Документи, отримані при виконанні запитів про надання допомоги, складаються мовою запитуваної Договірної Сторони.

У разі наявності міжнародного договору з питань надання правової допомоги в цивільних справах, чинного у відносинах між Україною та іноземною державою, використовується Інструкція про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затверджена наказом Міністерства юстиції України, Державної судової адміністрації України від 27 червня 2008 року №1092/5/54(далі - Інструкція).

Відповідно до пункту 2.1 розділу ІІ вказаної Інструкції, у разі, якщо при розгляді цивільної справи в суду України виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд України складає доручення про надання правової допомоги за кордоном.

Пунктом 2.3. вказаної Інструкції передбачено, що доручення та документи, що до нього додаються, складаються мовою, передбаченою відповідним міжнародним договором України. Якщо доручення чи документи, що до нього додаються, складено українською мовою, слід додавати завірений переклад на мову запитуваної держави або на іншу мову, передбачену міжнародним договором України. Документи, що підлягають врученню згідно з дорученням суду України, складаються мовою запитуваної держави чи іншою мовою, передбаченою міжнародним договором України, або супроводжуються завіреним перекладом на таку мову. У відповідних випадках документи, що підлягають врученню, можуть бути складені або перекладені на ту мову, яку, як є підстави вважати, розуміє особа, якій необхідно вручити документи. Це окремо визначається судом України у дорученні.

Оскільки, треті особи є нерезидентами, не має свого представництва на території України, та місцем його знаходження згідно позову є Республіка Кіпр, позивачу, відповідно до вимог ст..177 ЦПК України, слід надати належним чином засвідчений переклад позовної заяви та усіх додатків до неї на офіційну мову запитуваної держави або англійською мовою для вручення їх відповідачу за місцем знаходження.

Також слід зазначити, що положеннями статті 79 Закону України «Про нотаріат»та пункту 2.2 глави 8 «Засвідчення вірності перекладу» Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус. Перекладач разом з документом, що встановлює його особу, повинен надати документ, який підтверджує його кваліфікацію.

З урахуванням викладеного, з огляду на те, що вимога позивача стосовно визнання недійсним правочину впливає на захист прав та інтересів, об`єктом яких є благо, що підлягає грошовій оцінці, тобто тягне за собою застосування наслідків, що мають вплив на зміну майнового стану відповідача та третіх осіб, зокрема на зменшення майнового майна позикодавця шляхом неповернення коштів позичальником, з підстав недійсності договору, тому суд вбачає правильним та необхідним залишити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Галаксіум Лімітед, Хіпертрек лімітед про визнання недійсним договору позики грошових коштів без руху.

При вирішенні питання про залишення позовної заяви без руху враховується, практика Європейського суду з прав людини (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 p.) де зазначено, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Галаксіум Лімітед, Хіпертрек лімітед про визнання недійсним договору позики грошових коштів, слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175,177, 185, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Галаксіум Лімітед, Хіпертрек лімітед про визнання недійсним договору позики грошових коштів - залишити без руху, надавши позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, з дня отримання позивачем даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у встановлений строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, вона вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: А.Я. Волчко