№ 207/1237/22
№ 2/207/748/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2022 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Бистрової Л.О.

при секретарі Пономаренко В.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області, третя особа: Державний нотаріус Першої Кам`янської державної нотаріальної контори Главчева Л.В. про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області, третя особа: Державний нотаріус Першої Кам`янської державної нотаріальної контори Главчева Л.В. про визнання додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування пред`явлених позовних вимог позивачем вказано, що він, ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_2 . Так, його мати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є власниками квартир АДРЕСА_1 , свідоцтво про право власності на житло від 28.11.1997 року видане Відділом обліку та розподілу житлової площі.

Померла в 2006 році бабуся, ОСОБА_3 , свою частку майна заповіла його матері. Його мати, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - померла, заповіт не склала. Він є єдиним спадкоємцем після смерті матері. 11 жовтня 2021 року звернувся до нотаріальної контори для оформлення спадщини після смерті матері, однак нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено, у зв`язку з тим, що ним пропущений строк для прийняття спадщини.

Будучи юридично не обізнаним, він не знав про необхідність подачі в органи нотаріату заяви про прийняття спадщини в певний термін, вважав, що автоматично прийняв спадщину, як єдиний спадкоємець. Також весь період дуже був для мене важкий, наявність у світі пандемії COVID-19, на яку він перехворів, перебуваючи у тяжкому стані та проходячи тривалий час реабілітацію після хвороби. Також він був впевнений, що у зв`язку із запровадженням в країні карантину всі державні органи не працюють.

Позивач у судове засідання не з`явився. Надав суду заяву, у якій просив справу розглянути без його участі. Позовні вимоги підтримує повністю, просить їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився. Надав суду заяву, у якій просив справу розглянути без участі їх представника. Позовні вимоги не визнає та просить відмовити в їх задоволенні з підстав, викладених у відзиві на позов. Зазначає, що п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.08.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У позові Позивач зазначає, що будучи юридично необізнаним Він не знав про необхідність подачі відповідної заяви про прийняття спадщини до органів нотаріату в певний строк, однак це жодним чином не є як такою поважною причиною пропуску визначеного чинним законодавством строку для прийняття спадщини. Також, Позивач говорить про те, що Він у 2020 році був хворий, та у зв`язку з цим не міг вчасно вчинити вищевказані дії направленні на подання заяви про прийняття спадщини, однак до позовної заяви не надано жодних підтверджень хвороби (лікарняні листи, епікризи, довідки про госпіталізацію тощо).

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився. Подав суду заяву про розгляд справи без його участі.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав:

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 28.09.2020 року серії НОМЕР_1 .

Після її смерті, позивач звернувся до державного нотаріуса Першої Кам`янської державної нотаріальної контори Главчевої Л.В. із заявою про прийняття спадщини, а саме: 2/3 квартири АДРЕСА_1 . В процесі оформлення спадкової справи, позивачу стало відомо, що вказана квартира спочатку належала в рівних частках: ОСОБА_3 (бабі позивача), ОСОБА_2 (матері позивача) та ОСОБА_1 (позивачу), що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 28.11.1997 року.

В подальшому після смерті баби позивача ОСОБА_3 належна їй 1/3 частина квартири була успадкована матір`ю позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину від 27.03.2007 року та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №15050246 від 26.06.2007 року.

Після смерті матері, позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини до державного нотаріуса Першої Кам`янської державної нотаріальної контори Главчевої Л.В., однак, постановою державного нотаріуса Першої Кам`янської державної нотаріальної контори Главчевої Л.В. від 11 жовтня 2021 року, позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини позивачем був пропущений з поважних причин, а саме: юридична необізнаність, відсутність інформації щодо наявності чи відсутності заповіту матері, відсутність належних документів та введенням на території України карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), що обмежило доступ громадян до державних установ.

Статтею 1216 ЦК України зазначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Водночас, посилання представника відповідача у відзиві на відсутність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали позивачу звернутись із заявою про прийняття спадщини у розумінні ст.1272 ЦК України є безпідставними та необґрунтованими, оскільки спростовуються наявними матеріалами справи.

Також суд не приймає до уваги доводи та заперечення представника відповідача щодо відсутності у справі належних та допустимих доказів на підтвердження вимог позивача, оскільки його позиція базується на формальних запереченнях без надання відповідних належних та допустимих доказів, які б спростовували доводи позивача.

Суд ставиться критично до доводів відповідача, що позивач не був позбавлений можливості подати заяву про прийняття спадщини шляхом направлення її поштою з огляду на таке.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 530-IXвід 17.03.2020 встановлено, що з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Однак, ця норма не застосовується у відношенні вчинення нотаріальних дій, у тому числі, і тих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених строків.

У зв`язку із цим Міністерство юстиції України листом № 1534/19.5/32-20 від 17 березня 2020 року «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» повідомило, що на період дії карантину в усіх державних нотаріальних конторах доцільно обмежити прийом громадян, зокрема не допускати скупчення людей у приміщенні контори. Прийом громадян здійснювати виключно для вчинення невідкладних нотаріальних дій, пов`язаних з можливим пропуском передбачених законодавством строків, а також порушенням прав громадян, за попереднім записом в телефонному режимі. Для здійснення прийому громадян в державних нотаріальних конторах за можливості запровадити чергування відповідно до встановленого графіку. Приватним нотаріусам рекомендовано також обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. При цьому, як державним, так і приватним нотаріусам слід в обов`язковому порядку дотримуватися рекомендацій Міністерства охорони здоров`я України та здійснювати усі можливі профілактичні заходи, як щодо себе, так і щодо відвідувачів.

Тобто, з аналізу вказаних рекомендацій вбачається, що на час дії карантину органи нотаріату, хоча і продовжували працювати, але із суттєвими обмеженнями, що не може свідчити про безумовну відсутність перешкод для позивача, як при зверненні до нотаріуса безпосередньо, так само під час направлення кореспонденції, оскільки не виключає в повній мірі наведених ризиків.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно, зокрема, для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо який у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.ч.5, 6 ст.81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, враховуючи те, що позивач з відповідною заявою про прийняття спадщини звернувся до державного нотаріуса 11 жовтня 2021 року, тобто із запізненням на незначний строк, спадщина після смерті ОСОБА_2 іншими особами не прийнята, крім того, з 12 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби COVID 19 впроваджено карантин на усій території Україні з відповідними обмеженнями, дія якого в подальшому неодноразово продовжувалась та який діє і станом на час розгляду судом даної справи, а тому суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини та вважає їх такими, що обумовлені об`єктивними чинниками, що суттєво вплинули на можливість позивача з`явитись до нотаріуса, а отже відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Суд також враховує незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а також те, що позивач є єдиним спадкоємцем померлого спадкодавця.

Відповідно до ч.1 ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

За таких обставин, суд вважає за можливе задовольнити позов та визначити позивачу ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При визначенні додаткового строку, який має бути наданий позивачу, суд погоджується із доводами позивача та вважає, що для подання заяви про прийняття спадщини достатньо трьох місяців, який потрібно обчислювати з моменту набрання цим рішенням законної сили.

Вирішуючи питання про судові витрати, суд виходить з того, що позивач не ставив вимоги про стягнення сплачених ним судових витрат у вигляді судового збору, а також, що сторони у справі не заявляли про понесення ними витрат по оплаті будь-яких судових витрат.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76, 81, 141, 263-265,352,354-355 ЦПК України, ст. ст.317, 319, 328, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272, 1296 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області, третя особа: Державний нотаріус Першої Кам`янської державної нотаріальної контори Главчева Л.В. про визнання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці від дня набрання даним рішенням законної сили, для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л.О. Бистрова