Справа №295/8597/22
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

09 вересня 2022 року

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі

за позовною заявою ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про визнання квартири особистою приватною власністю,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до Богунського районного суду м.Житомира з зазначеною позовною заявою, у якій просить визнати за нею право особистої приватної власності нам квартиру АДРЕСА_1 .

Дана позовна заява повинна бути залишена без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Статтями 175, 177 ЦПК України встановлено обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 5 частини 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

В пункті 2 частини 1 статті 176 ЦПК передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Аналогічні правові висновки містяться в постановах Великої Палати Верховного Суду у справі № 907/9/17 від 26.02.2019 та Касаційної цивільної палати Верховного Суду від 02.10.2019 у справі № 307/23/18.

Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Позивачем визначено ціну позову, яка виражається вартістю спірного майна, у сумі 120 376,00 грн. Разом з тим, позивачем до позову не долучено доказів, що визначена позивачем вартість спірного нерухомого майна є актуальною на момент звернення до суду, зазначена ціна позову не підтверджена належними доказами, зокрема, висновком спеціаліста, виходячи з яких можливо визначити дійсну вартість об`єкту спірного нерухомого майна на день звернення з позовом до суду та суму судового збору.

Отже позивачу необхідно надати до суду докази щодо вартості спірного майна, яка є актуальною на момент звернення до суду.

Частинами 3, 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо; до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач додала до позовної заяви клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Позивач у клопотанні посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5% її доходу за попередній календарний рік.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» регулює питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач обґрунтовує тим, що її майновий стан не дозволяє їй сплатити судовий збір, оскільки вона отримує мінімальну заробітну плату, у зв`язку з чим їй призначена субсидія. Крім того, має на утриманні малолітнього сина, аліменти на якого вчасно не утримує та існує заборгованість зі сплати аліментів. Також позивач та її син мають проблеми зі здоров`ям, що тягне за собою здійснення витрат на лікування та придбання медичних препаратів.

Дослідивши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, оскільки з наданих позивачем доказів вбачається, що позивач має стабільний дохід, а потреба у лікуванні не є підставою для звільнення від сплати судового збору. Інших обставин, які відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть слугувати підставою для звільнення від сплати судового збору, у клопотанні не наведено.

Крім того, оскільки ціну позову наразі не підтверджено належними доказами, тому визначити розмір судового збору не вбачається за можливе та суд позбавлений змоги визначити, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за позовну вимогу майнового характеру, пред`явлену фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за ставками на 01.01.2022, розмір якого необхідно визначити з підтвердженої належними доказами вартості спірного нерухомого майна, яка є актуальною на момент звернення з позовом до суду, та надати до суду докази його сплати або повідомити суду відповідною заявою інші підстави для звільнення від сплати судового збору, за їх наявності.

Судовий збір підлягає сплаті на рахунок: отримувач: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат), номер рахунку UA0006831, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, частиною 4 статті 334 ЦК України визначено, що права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Позивачем до позову долучено копію договору купівлі-продажу квартири від 17.05.2016, однак доказів щодо державної реєстрації права власності на квартиру до позову не додано.

Отже, позивачу необхідно долучити до позову докази державної реєстрації права власності на квартиру.

Також, суд звертає увагу позивача, що долучені до позовної заяви копії письмових доказів договору купівлі-продажу та рішення суду від 23.08.2019, неналежної якості, є частково нечитабельними, що унеможливлює встановлення змісту вказаних письмових доказів та дослідження таких копій судом.

Також, п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити, серед іншого, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін та інших учасників справи.

Через відсутність належного державного фінансування Богунським районним судом м.Житомира припинено відправку поштової кореспонденції у судових справах, про що опубліковано оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

З метою дотримання процесуальних прав відповідача та належного повідомлення його про розгляд справи, позивачу необхідно вказати відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідача.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України якщо заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, її необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання квартири особистою приватною власністю - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків упродовж 7 (семи) днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Воробйова Т.А.