Справа № 932/2640/22
Провадження № 2/932/1073/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2022 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська в особі судді Кудрявцевої Т.О., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Кудрявцевої Т.О. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровська міська рада, про визнання частково недійсними розпорядження про приватизацію та свідоцтва про право власності на житло, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа № 932/2640/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровська міська рада, про визнання частково недійсними розпорядження про приватизацію та свідоцтва про право власності на житло.

04.07.2022 року до суду від представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшла заява про відвід судді Кудрявцевої Т.О. у даній справі, яка була отримана суддею Кудрявцевою Т.О. 04.08.2022 року після виходу з щорічної відпустки. Заява про відвід обгрунтована тим, що 24.06.2022 року у Єдиному державному реєстрі судових рішень оприлюднено ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.06.2022 року у справі № 932/2640/22 про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання частково недійсними розпорядження про приватизацію та свідоцтва про право власності на житло. Керуючись п.5 ч.1 ст. 36 та ч.2 ст. 39 ЦПК України, представник позивача ОСОБА_2 заявляє відвід головуючій судді Кудрявцевій Т.О. у справі № 932/2640/22 у зв`язку з обставинами, які викликають сумнів у її неупередженості. Такі сумніви виникли у представника позивача ОСОБА_1 після судового засідання 08.06.2022 року у справі №932/17589/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним, яка перебуває також у провадженні судді Кудрявцевої Т.О. 25.02.2022 року суддя Кудрявцева Т.О. відклала судове засідання у справі №932/17589/19 на 08.06.2022 року через неявку позивача ОСОБА_3 та його представника. 01.06.2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Чекулаєв С.О. отримав повідомлення у месенджері Viber від ОСОБА_3 такого змісту: «Заседание 08.06.22 г не состоится, по причине его переноса мною, на другую дату». Проте за ст. 222 ЦПК України відкладення судового засідання здійснюється суддею, а не позивачем і це питання вирішується судом під час судового засідання, а не перед ним. Натомість 08.06.2022 року ОСОБА_3 не з`явився у засідання у справі №932/17589/19, причини неявки суду не повідомив, його представник ОСОБА_4 заявила 01.06.2022 року клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату через її відсутність в Україні, хоча в неї був час подати клопотання про засідання в режимі відеоконференції. Головуюча суддя Кудрявцева Т.О. 08.06.2022 року, розглянувши клопотання представник ОСОБА_4 , засідання відклала на 23.06.2022 року, хоча представники відповідача наполягали на розгляді справи за другої неявки позивача за наявними у справі матеріалами задля дотримання розумних строків розгляду справи. У зв`язку з тим, що в суді був поганий інтернет зв`язок 23.06.2022 року, суду не вдалося провести засідання в режимі відеоконференції, тому представники ОСОБА_1 просили суд розглядати справу без відповідача та його представників, подавши відповідні клопотання через електронну пошту, нею таке клопотання було подано завчасно до судового засідання. ОСОБА_3 та його представник просили суд відкласти засідання, бо їм потрібний був час для ознайомлення з цими клопотаннями про розгляд справи за відсутності відповідача. Суддя Кудрявцева Т.О. відклала судове засідання на 16.08.2022 року для надання часу на ознайомлення ОСОБА_3 з клопотаннями представників відповідача. З моменту подачі ОСОБА_3 позову до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним минуло 939 днів, понад 2,5 років. Такий стан справ дає можливість ОСОБА_3 протягом тривалого часу порушувати права ОСОБА_1 щодо розпорядження спадковим майном, своєю поведінкою він демонструє свою незацікавленість в розгляді справи. В свою чергу суддя Кудрявцева Т.О. порушує принцип розумності строків розгляду справи, визначений ст.2 ЦПК України та ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Наведене ставить під сумнів неупередженість судді Кудрявцевої Т.О. у справі №932/2640/22. На підставі викладеного та враховуючи практику Європейського суду з прав людини, положення п.1 ст. 6 Конвенції, з метою забезпечення достатніх гарантій для того щоб виключити сумнів щодо розгляду справи № 932/2640/22 безстороннім та неупередженим судом, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 просить задовольнити дану заяву про відвід головуючого судді Кудрявцевої Т.О., а матеріали справи № 932/2640/22 передати для канцелярії Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська для визначення головуючого судді у порядку, встановленому ч.3 ст. 14 ЦПК України.

Розглянувши заяву про відвід судді, ознайомившись з матеріалами цивільних справ № 932/2640/22 та № 932/17589/19, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Згідно з вимогами ч.ч. 2, 3 ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ч.ч. 1-3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно до ч.8, 9, 11 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

У відповідності до положень п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді від 19.05.2006 року, що схвалені Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН 27.07.2006 року № 2006/23, які адресовані суддям для використання, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно із оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

В п.105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді (рішення ЄСПЛ від 23.06.1981 у справі «Ле Комт (Le Compte), Ван Левен ( Van Leuven ) и Де Мейер (De Meyere) проти Бельгії»), як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім. При цьому, ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року вказує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

Встановлено, що 24.05.2022 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська поштою надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровська міська рада, про визнання частково недійсними розпорядження про приватизацію та свідоцтва про право власності на житло.

Згідно протоколу автоматичного розподілу справи між суддями від 24.05.2022 року для розгляду даної справи була визначена суддя Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Кудрявцева Т.О.

Ухвалою судді від 27.05.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровська міська рада, про визнання частково недійсними розпорядження про приватизацію та свідоцтва про право власності на житло було залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення її недоліків.

Після усунення позивачем недоліків позовної заяви та виконання судом вимог ч.6 ст. 187 ЦПК України, ухвалою суду від 21.06.2022 року у справі відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровська міська рада, про визнання частково недійсними розпорядження про приватизацію та свідоцтва про право власності на житло та визначено про проведення підготовчого засідання на 22.08.2022 року з урахуванням перебування головуючого судді у відпустці в період з 04.07.2022 по 02.08.2022 року.

В обгрунтування клопотання про відвід судді Кудрявцевої Т.О. від розгляду даної справи № 932/2640/22 представник ОСОБА_1 посилається на те, що 24.06.2022 року у Єдиному державному реєстрі судових рішень оприлюднено ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.06.2022 року у справі № 932/2640/22 про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання частково недійсними розпорядження про приватизацію та свідоцтва про право власності на житло. Сумніви в неупередженості судді Кудрявцевої Т.О. виникли у представника позивача ОСОБА_1 після судового засідання 08.06.2022 року у справі №932/17589/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним, яке перебуває також у провадженні судді Кудрявцевої Т.О. 25.02.2022 року суддя Кудрявцева Т.О. відклала судове засідання у справі №932/17589/19 на 08.06.2022 року через неявку позивача ОСОБА_3 та його представника. 01.06.2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Чекулаєв С.О. отримав повідомлення у месенджері Viber від ОСОБА_3 такого змісту: «Заседание 08.06.22 г не состоится, по причине его переноса мною, на другую дату». Проте за ст. 222 ЦПК України відкладення судового засідання здійснюється суддею, а не позивачем і це питання вирішується судом під час судового засідання, а не перед ним. Натомість 08.06.2022 року ОСОБА_3 не з`явився у засідання у справі №932/17589/19, причини неявки суду не повідомив, його представник ОСОБА_4 заявила 01.06.2022 року клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату через її відсутність в Україні, хоча в неї був час подати клопотання про засідання в режимі відеоконференції. Головуюча суддя Кудрявцева Т.О. 08.06.2022 року, розглянувши клопотання представник ОСОБА_4 , засідання відклала на 23.06.2022 року, хоча представники відповідача наполягали на розгляді справи за другої неявки позивача за наявними у справі матеріалами задля дотримання розумних строків розгляду справи. У зв`язку з тим, що в суді був поганий інтернет зв`язок 23.06.2022 року, суду не вдалося провести засідання в режимі відеоконференції, тому представники ОСОБА_1 просили суд розглядати справу без відповідача та його представників, подавши відповідні клопотання через електронну пошту, нею таке клопотання було подано завчасно до судового засідання. ОСОБА_3 та його представник просили суд відкласти засідання, бо їм потрібний був час для ознайомлення з цими клопотаннями про розгляд справи за відсутності відповідача. Суддя Кудрявцева Т.О. відклала судове засідання на 16.08.2022 року для надання часу на ознайомлення ОСОБА_3 з клопотаннями представників відповідача. З моменту подачі ОСОБА_3 позову до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним минуло 939 днів, понад 2,5 років. Такий стан справ дає можливість ОСОБА_3 протягом тривалого часу порушувати права ОСОБА_1 щодо розпорядження спадковим майном, своєю поведінкою він демонструє свою незацікавленість в розгляді справи. В свою чергу суддя Кудрявцева Т.О. порушує принцип розумності строків розгляду справи, визначений ст.2 ЦПК України та ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Наведене, на думку представника ОСОБА_1 , ставить під сумнів неупередженість судді Кудрявцевої Т.О. у справі №932/2640/22.

Дійсно, в провадженні судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кудрявцевої Т.О. також перебуває цивільна справа № 932/17589/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Прийдак Юрій Миколайович, Сьома дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним, судовий розгляд якої триває.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи №932/17589/19, 24.02.2022 року судове засідання у справі було відкладено на 08.06.2022 року через неявку позивача ОСОБА_3 та його представника, про що повідомлено учасників справи.

01.06.2022 року до суду електронною поштою надійшла заява представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про відкладення судового засідання на іншу дату з посиланням на те, що даний представник вимушено знаходиться на території іншої країни, оскільки на території України з 24.02.2022 року триває військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою для введення воєнного стану на території України і представник не має можливості прийняти участь у судовому засіданні у даній справі.

08.06.2022 року позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представники відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які приймали участь у даному судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи EasyCon, при обговоренні в судовому засіданні заявленого клопотання вважали можливим проводити судове засідання за відсутністю позивача за наявними у справі доказами.

Разом з цим, з урахуванням заяви представника ОСОБА_3 про відкладення судового засідання в зв`язку з неможливістю прийняти участь в судовому засіданні в зв`язку з її вимушеним перебуванням на території іншої країни з причини військової агресії рф в Україні, зважаючи на Укази Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та №3341/2022 від 17.05.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким продовжено дію воєнного стану до 23.08.2022 року, враховуючи рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022 року щодо роботи судів в умовах воєнного стану, у судовому засіданні була оголошена перерва до 23.06.2022 року, про що повідомлено учасників справи.

23.06.2022 року в зв`язку з відсутністю протягом робочого дня інтернет-зв`язку в суді проведення судового засідання за участю представників відповідача ОСОБА_1 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи EasyCon було неможливим, про що вони були повідомлені телефонним зв`язком та в зв`язку з чим направили до суду 23.06.2022 року електронним зв`язку свої письмові клопотанням про проведення судового засідання за відсутності відповідачки та її представників за наявними у справі матеріалами, в яких також виклали свої виступи в судових дебатах.

23.06.2022 року в судове засідання з`явилися позивач ОСОБА_3 та його представник, зважаючи на вищевказані клопотання представників відповідача судове засідання було продовжено, судом були досліджені докази, що містяться в матеріалах справи, після чого за клопотанням представника позивача, підтриманим позивачем, в судовому засіданні була оголошена перерва для ознайомлення позивача з представником із вказаними клопотаннями представників відповідача, що надійшли до суду 23.06.2022 року, та для з`ясування позиції відповідача щодо її допиту в якості свідка, зважаючи на раніше заявлене та задоволене судом відповідне клопотання.

Зважаючи на викладене, з урахуванням перебування головуючого судді в щорічній відпустці в період з 04.07.2022 по 02.08.2022 року, в судовому засіданні була оголошена перерва до 16.08.2022 року, про що повідомлено учасників справи.

Суд вважає, що наведені представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Наумовою М.О. в заяві про відвід обставини розгляду цивільної справи № 932/17589/19, які, на її його думку, є підставою для задоволення відводу судді Кудрявцевої Т.О. при розгляді цивільної справи № 932/2640/22, не можуть оцінюватись як сумнів у неупередженості судді в межах розгляду саме цивільної справи № 932/2640/22 у розумінні приписів ст. 36 ЦПК України. Вказана заява про відвід посилань на існування обставин, визначених саме ст. 36 ЦПК України, як підстав для відводу судді від розгляду саме цієї цивільної справи № 932/2640/22, не містить, у заяві викладені посилання заявника на процесуальні рішення судді щодо оголошення перерв при розгляді цивільної справи № 932/17589/19 в той час, як у ч.4 ст. 36 ЦПК України зазначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Зважаючи на викладене, наведені заявником в заяві про відвід вищевказані обставини не можуть оцінюватись як сумнів у неупередженості судді в межах розгляду цивільної справи № 932/2640/22 та в розумінні положень ст. 36 ЦПК України не можуть бути підставою для відводу. Оскільки наявних доказів упередженості судді при розгляді даної цивільної справи не надано, суд приходить до висновку, що дана заява про відвід є необґрунтованою.

З огляду на те, що суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та, врахувавши вимоги ч. 3 статті 40 ЦПК України, наявними є підстави для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до складу суду, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 258, 259, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровська міська рада, про визнання частково недійсними розпорядження про приватизацію та свідоцтва про право власності на житло, разом з заявою про відвід відповідно до ст. 40 ЦПК України передати до відповідної канцелярії Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до цього складу суду, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Кудрявцева