Справа № 190/893/22
Провадження №2/190/306/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

06 жовтня 2022 року м.Пятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Фирси Ю.В.,

за участю секретаря Гук С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за попереднім договором,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за попереднім договором.

В обгрунтування заявлених вимог зазначила, що 30 грудня 2020 року між нею та відповідачем укладено попередній договір, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Присяжнюк О.М.. За умовами зазначеного договору відповідач зобов`язувався доставити та розмитнити автомобіль марки INFINITY, моделі G37XS, 2013 року випуску та поставити його на реєстраційний облік в сервісному центрі МВС України на її ім`я, а вона оплатити відповідачу за даний автомобіль 250 000,00 грн.. Вказану суму відповідач ОСОБА_2 отримав до підписання попереднього договору. Вказаний автомобіль відповідач повинен був доставити через брокера - Товариство з обмеженою відповідальністю «Лукро», яка надає послуги на території України з доставки автомобілів з-за кордону та їх розмитнення. Відповідно до п. 1 договору сторони зобов`язалися у строк до тридцятого січня дві тисячі двадцять першого року включно укласти договір купівлі-продажу вказаного автомобіля (Основний договір), на умовах, встановлених цим попереднім договором. Воне неодноразово зверталась до відповідача з вимогою укласти основний договір та зареєструвати автомобіль, проте останній завжди відкладав укладення основного договору з різних приичн, а потім взагалі перестав виходити на зв`язок.

У зв`язку з вищевикладеним, просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь кошти сплачені в якості авансу в сумі 250000 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 2500 грн..

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача до суду надійшло клопотання з проханням справу розглядати за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі і на підставах викладених в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, інформація про виклик у справі відповідача розміщувалася судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України/а.с.48/.

Таким чином, оскільки відповідач у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час судового розгляду справи був сповіщений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, не скористався правом надання заперечень проти позову, у зв`язку з чим суд за згодою позивача вирішує справу в порядку заочного розгляду на підставі наявних у справі доказів.

За таких обставин, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 30 грудня 2020 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладений попередній договір, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Присяжнюк О.М., згідно якого сторонни зобов`язуються у строк до 30 січня 2021 року включно укласти договір купвлі-продажу лекового автомобіля марки INFINITY, моделі G37XS, 2013 року випуску. Продаж зазначеного автомобіля вчинено за 250 000 грн., які ОСОБА_2 отримав від ОСОБА_1 до підписання цього договору/а.с.9/.

Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ст. 610, ч. 1 ст.612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

У силу статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Частинами 1, 3 ст. 635 ЦК України передбачено, що попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Зобов`язання, встановлене попереднім договором, припиняється, якщо основний договір не укладений протягом строку (у термін), встановленого попереднім договором, або якщо жодна із сторін не направить другій стороні пропозицію про його укладення.

Відповідно до частини першої статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Згідно зі ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

Відповідно до змісту вказаної норми ознакою завдатку є те, що він одночасно виступає способом платежу, способом забезпечення виконання зобов`язання обома його сторонами, а також доказом факту укладення договору.

Таким чином, внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договорів купівлі-продажу будинку.

Статтею 571 ЦК України передбачено правові наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. У разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню.

Отже, у разі коли сторони лише домовилися укласти договір, але відповідно його не оформили, сплачені в рахунок виконання договору платежі визнаються авансом і мають бути повернуті в тому розмірі, в якому вони надавалися. Внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише у випадку, якщо таке зобов`язання випливає із договору, укладеного сторонами.

Оскільки договір купівлі-продажу будинку, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами у справі укладений не був, передані позивачем відповідачу грошові кошти не є завдатком в розумінні ст. 570 ЦК України, а є авансом.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 13 лютого 2013 року № 6-176цс12, яка згідно зі ст. 360-7 ЦПК України враховується іншими судами при застосуванні таких норм права.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_2 отримав від ОСОБА_1 в рахунок майбутнього укладення договору купівлі-продажу автомобіля 250000 грн., проте у встановлений сторонами строку договір купівлі-продажу автомобіля укладений не був, тому суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_2 фактично передану суму авансу в розмірі 250 000 грн., у зв`язку з чим вимоги позивача є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст.128,141,263-265, 280-283 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за попереднім договором задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 250000 (двісті п`ятдесят тисяч гривень) 00 коп. сплачених в якості авансу за попереднім договором від 30 грудня 2020 року та сплачений судовий збір у розмірі 2500,00 грн.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Головуючий суддя Ю.В. Фирса