Провадження № 2/638/2586/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.08.2022 Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю секретаря - Поволяєвої О.В., - Шевцової А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, Пенсійного фонду України в Харківській області, треті особи: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора, нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич Катерина Володимирівна про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

30 серпня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради (далі - ХМР), треті особи: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора, нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич Катерина Володимирівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просила суд визнати поважними причини пропуску строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця та визначити їй додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 .

Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на окупованій території - м. Новоазовськ Донецької області помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є батьком позивача, та який за життя був зареєстрована за адресою: м. Новоазовськ Донецької області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, яка складається з недоотриманої за життя пенсії, яка обчислюється у ГУ ПФУ в Харківській області.

Позивач ОСОБА_1 є донькою померлого ОСОБА_2 , є єдиним спадкоємцем за законом після смерті батька. У встановленому законом порядку позивач ОСОБА_1 повинна була продовж 6 місяців після відкриття спадщини, тобто до 25 листопада 2020 року , звернутися до нотаріуса на підконтрольній Україні території, з метою оформлення спадщини після смерті батька.

ОСОБА_1 до травня 2021 року проживає на території міста Донецьк, яке належить до списку населених пунктів, що є зоною проведення операції об`єднаних сил. Фактичне проживання в зоні проведення АТО та ООС, а також загальна пандемія СОVID-19 (загальнодержавний карантин оголошено з березня 2020 року), зробили неможливим своєчасне звернення позивача до нотаріусу на підконтрольній державі Україна території, у встановлений строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 - до 25 листопада 2020 року.

У зв`язку із наведеними підставами позивач зазначає, що не мала можливості виїхати з тимчасово окупованої території до будь-якого міста, де діють у встановленому законом порядку державні органи влади. Окрім того, запроваджений на всій території України карантин в зв`язку із захворюванням СОVID-19 з подальшим його неодноразовим продовженням, обмежив роботу державних установ, в тому числі і нотаріальних контор (державних та приватних).

08 липня 2021 року позивач письмово звернувся до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори із завою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Постановою державного нотаріуса Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич К.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 , оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини.

06 жовтня 2021 року представником ХМР подано відзив на позов, в якому проти задоволення позову заперечував. Зазначив, що ХМР не є належним відповідачем по справі, оскільки ПФУ є самостійною фінансово-банківською системою, не входить до складу державного бюджету України, формується за рахунок коштів, що відраховуються підприємствами і організаціями, а також коштів державного бюджету України. Органи місцевого самоврядування коштами відповідних місцевих бюджетів не несуть відповідальність за бюджетні зобов`язання одне одного, а також за бюджетні зобов`язання держави. Нараховані але не виплачені пенсійні виплати не є відумерлою спадщиною. Зважаючи на те, що ХМР не зверталась до суду із заявою про визнання належних за життя ОСОБА_2 пенсійних виплат відумерлою спадщиною та зазначені виплати не перейшли у власність територіальної громади м. Харкова, підстави для пред`явлення позову до ХМР відсутні. Органи Пенсійного фонду України, розташовані на території м. Харкова не перебувають у комунальній власності територіальної громади м. Харкова, не підконтрольні та не підзвітні Харківські міській раді. Єдиним органом, який має повноваження вирішувати питання виплати недоотриманої у зв`язку із смертю спадкодавця пенсії є Пенсійний фонд України.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 жовтня 2021 року залучено Пенсійний фонд України в Харківській області в якості співвідповідача до участі у справі, встановлено строк для подання відзиву.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, будь-яких заяв або клопотань про відкладення розгляду справи не надали.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, зважаючи на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є донькою ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Новоазовськ Донецької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_1 , виданого 04 червня 2021 року Холодногірським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 11.

08 липня 2021 року позивач звернувся до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 .

Постановою державного нотаріуса Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич К.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 , оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини.

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 67105005 від 02 листопада 2021 року за життя ОСОБА_2 було складено заповіт, посвідчений 15 грудня 2011 року Новоазовською державною нотаріальною конторою за № 52175315.

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 67104965 від 02 листопада 2021 року Другою Харківською міською державною нотаріальною конторою після смерті ОСОБА_2 заведено спадкову справу № 67940624 на підставі заяви ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину. За даними Спадкового реєстру будь-яка інша спадкова справа, за зверненням інших, окрім ОСОБА_1 , спадкоємців не заводилась.

Матеріали справи не містять даних щодо прийняття протягом шестимісячного строку спадщини особою, на користь якої складено заповіт або іншими спадкоємцями.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до приписів Цивільного кодексу України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, що містяться у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до положень статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс 12, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Згідно ч. 1 ст. 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, місцем проживання спадкодавця було м. Новоазовськ Донецької області. Позивач вперше звернувся із заявою про прийняття спадщини до Другої Харківської міської нотаріальної контори, тому місцем відкриття спадщини є м. Харків.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, зважаючи на що, суд дійшов висновку, що викладені представником позивача у відзиві доводи є необґрунтованими, а належним відповідачем у даній цивільній справі є саме ХМР.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, визначеного статтею 1270 ЦК України, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що свідоцтво про смерть ОСОБА_2 видано державними органами України 04 червня 2021 року, шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплинув 25 листопада 2020 року, при цьому суд зауважує, що за життя та на момент смерті померлий ОСОБА_2 та спадкоємець ОСОБА_1 фактично проживали в зоні проведення АТО та ООС. Відповідно до довідки № 6329-/13720 ОСОБА_1 була взята на облік внутрішньо переміщена особа 17 травня 2021 року. Зважаючи на зазначене, позивач був позбавлений можливості звернутися до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом у встановлений шестимісячний строк.

Окрім того, у зв`язку із застосуванням профілактичних заходів щодо поширення гострої респіраторної хвороби COVID-19 з березня 2020 року на території України було оголошено загальнодержавний карантин, у зв`язку з чим було обмежено роботу державних органів.

Оцінюючи причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд враховує, що спадкодавець помер в період проведення операції об`єднаних сил на території, яка не перебуває під контролем держави, зважаючи на що свідоцтво про смерть встановленого державного зразка було отримано позивачем лише 04 червня 2021 року.

Згідно Постанови КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року за № 211, був встановлений з 12 березня 2020 року на всій території України карантин.

Таким чином, вищенаведені обставини в їх сукупності надають суду підстави для визнання причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Також суд враховує, що часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею даного позову є незначним, що відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17ц.

За таких підстав, причини, з яких позивач своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, суд визнає поважними.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Враховуючи вищезазначені норми права, обставини справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову про визнання додаткового строку для прийняття спадщини, пред`явленого до ХМР та визначення ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 3 місяці, з дня набрання законної сили цим рішенням, для подання заяви про прийняття спадщини.

Зважаючи на те, що належним відповідачем у даній категорії справ є саме ХМР, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог, пред`явлених до Пенсійного фонду України в Харківській області, оскільки Пенсійного фонду України в Харківській області не є належним відповідачем у даній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 76-81, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. 1216-1218, 1261, 1270, 1272, 1296, 1298 ЦК України,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, Пенсійного фонду України в Харківській області, треті особи: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора, нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Радкевич Катерина Володимирівна про визнання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, з дня набрання законної сили цим рішенням, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В частині позовних вимог до Пенсійного фонду України в Харківській області - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Поволяєва