Справа № 953/4860/22
2/953/2898/22
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"09" вересня 2022 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючої судді Лисиченко С.М., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( далі-позивачка) до ОСОБА_2 ( далі відповідача) у якій позивачка прохає суд:

-розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 17.06.2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 736;

- стягнути з відповідача на її користь на утримання неповнолітньої дитини, ОСОБА_3 аліменти у твердій грошовій сумі у розмірі 4000,00 грн щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку , починаючи з дня пред`явлення позову до суду і до досягнення дитиною повноліття;

- визнати спільною сумісною власністю її та відповідача наступні транспортні засоби: «NISSAN JUKE», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ; «VOLKSWAGEN PASSAT» державний реєстраційний номер НОМЕР_2 ;

- припинити на вищевказані транспортні засоби право спільної сумісної власності;

- у порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за нею право власності на автомобіль «NISSAN JUKE», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , та визначити за відповідачем право власності на автомобіль «VOLKSWAGEN PASSAT» державний реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (статті 55, 124), а статтею 18 Закону України від 7 липня 2010 року № 2453-VI "Про судоустрій і статус суддів" (далі - Закон № 2453-VI) визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі - Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Так, згідно частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову (вартість майна), якщо позов підлягає грошовій оцінці.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 4 статті 177 ЦПК України ).

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору , платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати.

Так, згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (стаття 6 Закону України «Про судовий збір»)

При цьому, прожитковий мінімум для працездатних осіб у відповідності до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 01 січня 2021 року становить 2481, 00 грн. грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивачкою заявлено дві вимоги немайнового характеру, від сплати судового збору за подачу одної якої (стягнення аліментів) позивачка звільнена Законом, та одну вимогу майнового характеру.

До позовної заяви позивачкою додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 992,40 грн.

Разом з цим, позивачкою в порушення вищезазначених вимог цивільного процесуального закону не зазначено ціну позову, а також доказів, що підтверджує її розмір, тобто вартість спірного спільного сумісного майна подружжя, яке підлягаю поділу.

Зазначені недоліки, які містить позовна заява, позбавляє суд визначити розмір судового збору, який позивачка повинна сплатити за подачу даного позову.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 відповідно до частини1 статті185 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із встановленням строку для усунення її недоліків, а саме:

- зазначення ціну позову із наданням доказів, що підтверджує вартість спірного майна станом на день звернення до суду;

- надання документу, що підтверджує сплату позивачкою судового збору за вимогу майнового характеру.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Надати позиваці 7-денний строк з моменту отримання ухвали для виправлення недоліків.

Роз`яснити, що відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України, у разі не усунення зазначених в ухвалі суду недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Лисиченко