Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/40/22
провадження №2/624/51/22
УХВАЛА

про розгляд клопотання

смт. Кегичівка 16 серпня 2022 року

Кегичівський районний суд Харківської області, у складі

головуючого судді Куст Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Махової В.В.,

найменування (ім`я) сторін:

позивач: Селянське (фермерське) господарство «Анастасія»,

представник позивача: Каніщев Сергій Георгійович, Каніщева Віта Сергіївна,

відповідач: ОСОБА_1 ,

представник відповідача: ОСОБА_2 ,

третя особа: Кегичівська селищна рада Харківської області,

суть вимог: про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

Голова СФГ «Анастасія» Каніщев С.Г. звернувся до суду з позовом в якому просить витребувати у ОСОБА_1 земельну ділянку кадастровий номер :03:000:0343 та земельну ділянку кадастровий номер :03:000:0344 та повернути в користування СФГ «Анастасія».

29 червня 2022 року до суду надійшло клопотання від представника відповідача, в якому просить зобов`язати Селянське (фермерське) господарство «Анастасія» сплатити за подання позовної заяви про витребування земельної ділянки судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що позови про витребування майна мають майновий характер. Так, за п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Як вбачається з витягів з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :03:000:0343 складає 557883,17 грн, а оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :03:000:0344 складає 735953,61 грн. Тобто, ціна позову складає 1293836,78 грн. А тому сума судового збору повинна рахуватися відповідно до п.1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», а саме 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Сторони у судове засідання не з`явились:

- позивач та його представник надали заяву в якій наполягають на винесенні рішення по справі, щодо вказаного клопотання позиція не відома;

- представник відповідача надав заяву про відкладення розгляду справи з метою забезпечення права на судовий захист, у зв`язку з неможливістю через військові дії та обстріли прибути у судове засідання, призначене на 16 серпня 2022 року;

- представник третьої особи просить розглянути справу без його участі, не заперечує проти задоволення позовних вимог, щодо клопотання відповідача та його представника позиція не відома.

Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Суд, вивчивши заявлене клопотання, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що заявлене відповідачем клопотання не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Позивач 21 січня 2022 року подав позовну заяву про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння. Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання, в якому просить звільнити або відстрочити сплату судового збору до розгляду справи по суті.

Ухвалою суду від 24 січня 2022 року у задоволенні клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору відмовлено. Позовну заяву залишено без руху та визначено, що згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином, позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Положенням ч.2 ст.185 ЦПК передбачено обов`язок суду при залишенні позовної заяви без руху з підстав несплати судового збору у встановленому законом розмірі зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. До позовних заяв немайнового характеру належать вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що не піддається грошовій оцінці.

Обґрунтовуючи позицію щодо немайнового характеру позову, встановлено, що предметом позову є вимога про витребування та повернення земельної ділянки, право власності за згадану ділянку не оспорюється; спір не пов`язаний з підтвердженням права на земельну ділянку; позовні вимоги мають зобов`язальних характер, а безпосереднім наслідком задоволення позовних вимог не стане зміна складу майна сторін.

03 лютого 2022 року на виконання ували суду від 24 січня 2022 року позивач надав заяву з доказами сплати судового збору в сумі 2481,00 грн.

Тому, ухвалою суду від 04 лютого 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

З таких обставин суд вважає, що питання сплати судового збору вирішено правильно, а тому в клопотанні відповідача про покладення на позивача обов`язку сплатити судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. 19, 175, 176, 185, 258-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Халабурдіна Святослава Володимировича про зобов`язання селянського (фермерського) господарства «Анастасія» сплатити за подання позовної заяви про витребування та повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення, що є датою її ухвалення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п. п. 15.5 п. п. 15 п. 1 Розділу ХІІ І Перехідних положень ЦПК України від 03 жовтня 2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала складена та підписана суддею 16 серпня 2022 року.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Н.М. Куст