головуючий у суді І інстанції Проць Т.В.
провадження № 22-ц/824/3424/2022
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
У Х В А Л А

11 травня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі головуючого судді Мостової Г.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 листопада 2020 року

за заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» про забезпечення позову

у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до КРЕСТОН ЕСОУШИІТС ЛТД, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки», -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 листопада 2020 року задоволено заяву АТ «Універсал Банк» про забезпечення позову.

Накладено арешт на нерухоме майно, а саме: квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка складається з трьох жилих кімнат загальною площею 64,80 кв.м., до набрання законної сили рішення суду у справі № 761/11950/20.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 листопада 2020 року, здійснити зустрічне забезпечення позову, шляхом внесення на депозитний рахунок суду суми еквівалентної вартості оренди майна за очікуваний час розгляду справи (1 260 000 грн), на яке накладено арешт.

18 жовтня 2021 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли копії матеріалів цивільної справи № 761/11950/20 за вищезазначеним позовом.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 жовтня 2021 року витребувано у Шевченківського районного суду міста Києва копії документів щодо направлення/вручення ОСОБА_1 копії ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 18 листопада 2020 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 грудня 2021 року повторно витребувано у Шевченківського районного суду міста Києва копії документів щодо направлення/вручення ОСОБА_1 копії ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 18 листопада 2020 року.

04 лютого 2022 року від ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування матеріалів справи № 761/11950/20 у повному обсязі.

21 лютого 2022 року до Київського апеляційного суду від Шевченківського районного суду міста Києва надійшла на виконання ухвали відповідь, у якій зазначено про те, що 17 грудня 2020 року ОСОБА_1 подано клопотання про зупинення дії оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду від 05 листопада 2020 року у матеріалах справи № 761/11950/20 долучені додатки: копія ухвали про забезпечення позову від 18 листопада 2020 року з Єдиного реєстру судових рішень у справі № 761/11950/20. Також у матеріалах справи № 761/11950/20 наявна розписка про те, що ОСОБА_1 16 вересня 2021 року ознайомився з матеріалами справи.

До указаної відповіді додано витяг з матеріалів справи № 761/11950/20, а саме: копія клопотання про зупинення дії оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду від 05 листопада 2020 року з додатками та клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

Враховуючи, що від Шевченківського районного суду міста Києва надійшли витребувані копії матеріалів цивільної справи № 761/11950/20, підстави для витребування матеріалів справи № 761/11950/20 у повному обсязі відсутні, а крім того це може бути перешкодою у розгляді судом першої інстанції справи по суті, тому клопотання апелянта задоволенню не підлягає.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали, апеляційний суд враховує таке.

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали мотивоване тим, що оскаржувана ухвала постановлена без виклику сторін, а її повний текст апелянтом через засоби поштового зв`язку не отримано. 25 травня 2021 року за запитом у реєстрі прав власності на нерухоме майно ОСОБА_1 дізнався про накладення арешту на спірне майно та 30 травня 2021 року звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва із запитом про отримання повного тексту ухвали, однак у встановлений 10-денний строк відповідь не отримав.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала Шевченківського районного суду міста Києва від 18 листопада 2020 року постановлена без виклику сторін у судове засідання відповідно до вимог частини 1 статті 153 ЦПК України (а.с. 18-21).

Таким чином, останнім днем для подачі апеляційної скарги, у розумінні частини 1 статті 354 ЦПК України, було 03 грудня 2020 року.

Апеляційна скарга подана через суд першої інстанції 17 червня 2021 року (а.с. 26-34).

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, заявник посилається на те, що про оскаржувану ухвалу йому стало відомо лише 29 травня 2021 року з Реєстру прав власності на нерухоме майно.

Однак, з матеріалів справи № 761/11950/20, надісланих судом першої інстанції вбачається, що звертаючись до Шевченківського районного суду міста Києва 07 грудня 2020 року з клопотанням, ОСОБА_1 долучив до нього копію ухвали про забезпечення позову від 18 листопада 2020 року з Єдиного реєстру судових рішень у справі № 761/11950/20.

Указані обставини спростовують доводи апелянта про те, що про оскаржувану ухвалу йому стало відомо лише 29 травня 2021 року.

Згідно з вимогами частини 3 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 4 статті 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку встановленому статтею 358 ЦПК України.

Отже, заявнику на виконання вищевказаних положень закону необхідно навести обґрунтовані підстави пропуску строку на апеляційне оскарження та надати суду відповідні докази на підтвердження поважності причин пропуску цього строку, адже безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

Також ОСОБА_1 заявлене клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на указану ухвалу.

Клопотання обґрунтоване тим, що участь у справі ОСОБА_1 обумовлена наявністю кредитного договору № 047-2902/840-0587, який відноситься до споживчого кредитування.

Згідно з частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення за наявності хоча б однієї з таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або: 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, питання, пов`язані із судовими витратами (зокрема, щодо звільнення від сплати судового збору), необхідно вирішувати у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами апелянта щодо можливості оскаржити рішення суду, з другого боку.

У той же час, за змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної особи. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Апелянт на обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору посилається лише обумовленість його участі у справі кредитним договором та не надав жодного доказу того, що він не має можливості сплатити судовий збір.

Враховуючи викладене, слід відмовити у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до пункту 1.9 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду, поданої фізичною особою, судовий збір становить 0,2 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 270 грн.

Таким чином, відповідно до вимог пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України апелянт повинен сплатити збір у розмірі 454 грн.

Судовий збір має бути сплачено за реквізитами: ГУК у м.Києві/ Соломян.р н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір за апеляційною скаргою (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський апеляційний суд.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтею 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про витребування матеріалів справи № 761/11950/20 у повному обсязі залишити без задоволення.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 листопада 2020 року- залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Не усунення недоліків щодо наведення підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова