У Х В А Л А

23 грудня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Якимець О. І.,

за участю секретаря судового засідання Карпишиної К.С.,

учасники справи - не з`явилися,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» про стягнення виплати страхового відшкодування,

в с т а н о в и в :

у провадженні суди перебуває вищевказана справа.

Представником відповідача подано до суду клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку із неодноразовою неявкою позивача.

У судове засідання учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялися належним чином, що підтверджується доказами, які містяться у матеріалах справи, а тому суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності осіб, що не з`явились.

На підставі ч. 2 ст. 247 цього Кодексу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

За змістом ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Із матеріалів справи суд установив, що позивач належним чином повідомлявся про дату, час та місце судового засідання неодноразово, шляхом розписки у суді на 04 березня 2022 року, надсилання судових повісток про виклик до суду на судові засідання призначені на 08 серпня 2022 року, 29 вересня 2022 року, 31 жовтня 2022 року, 18 листопада 2022 року, 23 грудня 2022, що підтверджено доказами, які містяться у матеріалах справи.

Клопотань про проведення судового розгляду справи за відсутності позивача чи про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У рішеннях Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. На заявника покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Також відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 28.10.2021 у справі №465/6555/16-ц залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Враховуючи викладене, оскільки позивач неодноразово у судові засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час, дату та місце судового розгляду справи, що підтверджується належними доказами, які містяться у матеріалах справи; про причини неявки позивач суд не повідомив; жодних клопотань на адресу суду про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за відсутності позивача на адресу суду не надходило, а відтак суд прийшов до висновку, що позов необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 257-261, 353-354, пунктом 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» про стягнення виплати страхового відшкодування - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала підписана суддею, що вважається днем її проголошення, 23 грудня 2022 року.

Суддя О. І. Якимець