Справа № 755/2168/22
Провадження №2/755/2787/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" вересня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Яхно П.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка, ОСОБА_1 , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визнати, що ОСОБА_1 , пропустила строк для прийняття спадщини після смерті батька, ОСОБА_2 , з поважних причин та визначити додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішення суду законної сили для звернення з заявою про прийняття спадщини.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що остання, є власником 2/3 частини кв. АДРЕСА_1 . 1/3 частина належить позивачу на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Харківської районної державної адміністрації у м.Києві 24.11.1999 на підставі розпорядження №25290 від 24.11.1999, зареєстрованому у реєстровій книзі за №5078а/5119 26.01.200; 1/3 частина - на підставі договору дарування, посвідченому приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пірхою І.С. 23.01.2021 за №165 та зареєстрованому у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 23.01.2021 за №40237811. Співвласником квартири є батько позивачки - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 1/3 частина зазначеної квартири належить останньому на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Харківської районної державної адміністрації у м.Києві 24.11.1999, на початку 2000-х років батько позивача знявся з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 та виїхав до Росії. З того часу стосунків з ним не підтримували, зі позивачем померлий не спілкувався. У квітні 2021 року позивачу стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_2 батько помер. Свідоцтво про його смерть змогла отримати тільки у травні 2021 року. Повторне свідоцтво було видано 28.04.2021 відділом ЗАГС Адміністрації міста Новочеркаська Ростовської області, РФ. Після смерті батька відкрилась спадщина - 1/3 частини кв. АДРЕСА_1 . Єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2 відповідно до ст.1261 ЦК України є позивачка. 12.10.2021 остання звернулась до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, але постановою №4075/02-31 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки остання пропустила строк на подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає про те, що пропустила строк для подачі заяви для прийняття спадщини, оскільки протягом тривалого часу з батьком не спілкувалася, саме тому відсутність відомостей про смерть батька, місце мешкання померлого ОСОБА_2 та місце його реєстрації, зумовило неможливість вчасного звернення до нотаріуса із необхідною заявою. При цьому, не бажання батька підтримувати стосунки з позивачем, складнощі у отриманні документів з території РФ перешкоджали вчасному зверненню.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11.05.2022 відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, розгляд якої постановлено проводити за правилами загального позовного провадження, призначити підготовче судове засідання з повідомлення учасників справи, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні процесуальні строки. Витребувано з Двадцять першої київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи № 1014/2021.

Копію ухвали суду від 11.05.2022 позивачем було отримано 16.05.2022, відповідачем разом із копією позовної заяви з додатками - 08.06.2022.

24.06.2022 до суду з Двадцять першої київської державної нотаріальної контори надійшла належним чином засвідчена копія спадкової справи № 02-14/1014/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

27.06.2022 до суду від представника відповідача Київської міської ради - Харитонова М.С. надійшов відзив проти позову, у якому останні просять суд ухвалити, згідно норм чинного законодавства та розглядати справу у відсутність представника відповідача.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18.07.2022 року підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача подала до суду заяву, у якій позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та розглянути справу у її відсутність.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін.

Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Як убачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_5 народилася ОСОБА_1 , батьками якої записані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , видане Відділом ЗАГС Дарницького РІК 20.08.1988.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 24.11.1999 квартира за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві приватної, спільної часткової власності ОСОБА_2 та членам його сім`ї: ОСОБА_4 та ОСОБА_1 у рівних долях.

З договору дарування 1/3 частини квартири, посвідченого 23.01.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пірхою І.С. та зареєстрованим в реєстрі за № 165 вбачається, що ОСОБА_4 подарувала, а ОСОБА_1 прийняла у дар 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 28.04.2021, виданого повторно Відділом запису актів цивільного стану Адміністрації міста Новочеркеська Ростовської області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на 1/3 частини квартиру АДРЕСА_1 .

12.10.2021 державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Голобородько В.О. було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилось після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 її батька - ОСОБА_2 , через пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Загальні положення про спадкування врегульовані Главою 84 Книги шостої Спадкове право Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України).

За вимог ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

В силу ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України).

Позивачка зверталася до нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини, однак їй відмовлено через пропуск строку прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 6 п.24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що позивачем було пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки позивач та її померлий батько протягом тривалого часу, з 1999 року не спілкувалися, останній мешкав на території російської федерації, відповідно позивачу було складно отримати будь-які документи, що б підтверджували смерть ОСОБА_2 .

Згідно з ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вказані обставини, що стали підставою для пропуску ОСОБА_1 встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , суд дійшов висновку про визнання поважними причини пропуску останньою строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з чим суд вважає обґрунтованим, визначити позивачці - ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та задоволення позову ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1218, 1223, 1261, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 2, 10, 13, 48, 49, 51, 76, 77-81, 89, 209, 210, 247, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) до Київської міської ради (, м. Київ вул. Хрещатик, 36) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: