Справа № 308/9950/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, про встановлення факту належності правовстановлюючих документів,-

встановив:

ОСОБА_1 , в інтересах якої дії адвокат Дурдинець Руслана Юріївна, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області заявою у якій просить:

-Встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП № НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 15 грудня 1997 року Ужгородським РВ УМВС України в Закарпатській області, трудової книжки № НОМЕР_3 , виданої 20 березня 1986 року на ім`я « ОСОБА_2 »;

-Встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП № НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 15 грудня 1997 року Ужгородським РВ УМВС України в Закарпатській області, архівної довідки за вих. №06, виданої 20 січня 2022 року Великодобронською сільською радою;

-Встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП № НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 15 грудня 1997 року Ужгородським РВ УМВС України в Закарпатській області, архівної довідки за вих.№07, виданої 20 січня 2022 року Великодобронською сільською радою;

-Встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП № НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 15 грудня 1997 року Ужгородським РВ УМВС України в Закарпатській області, архівної довідки за вих.№08, виданої 20 січня 2022 року Великодобронською сільською радою.

Ознайомившись із матеріалами заяви приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За приписами ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

У відповідності до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 2481 гривень (ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік»).

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2481*02=496,20 грн.).

У пункті 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованогосуду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10, зазначено, що при подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.

У даній заяві заявником фактично заявлено чотири самостійні вимоги, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Відтак, за подання до суду даної заяви до суду ОСОБА_1 слід було сплатити судовий збір у розмірі 1 984,80 грн. (496,20 грн. х 4 вимоги).

Згідно пунктів 1,2 прохальної частини заяви ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору, а у випадку, якщо суд дійде висновку про відсутність підстав для звільнення від сплати судового збору відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Заявник посилається на те, на її утриманні перебуває син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є особою з інвалідністю ІІ групи загального захворювання довічно, котрому протипоказано роботу з психофізичним навантаженням. Заявник несе матеріальні витрати на його лікування та утримання. Вказано, що ОСОБА_1 є непрацююча, щомісяця отримує лише соціальну допомогу, інших доходів не має, перебуває у скрутному матеріальному становищі та не має змоги сплатити судовий збір.

Відповідно до частини 1 статті 136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно положень частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Отже, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особи, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Таким чином, відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе виключно за наявності відповідних підстав і є правом,а не обов`язком суду.

До заяви долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 17.06.2022 року №0714-22-00915, відповідно до яких ОСОБА_1 отримала за січень 2022 року 2 492,00 грн. соціальних виплат, за лютий 2022 року 2 393,00 грн., за березень 2022 року 2 393,00 грн..

Також долучено посвідчення Серії НОМЕР_4 , згідно якого ОСОБА_3 , 1991 р.н.. є особою з інвалідністю ІІ групи, та довідку до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, відповідно до якої ОСОБА_3 встановлено ІІ групу інвалідності довічно.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Додані до заяви документи не можуть свідчити про об`єктивну неможливість заявника сплатити судовий збір за подання даної заяви.

Разом з тим, з урахуванням зазначених у клопотанні про звільнення від сплати судового збору обставин та наданих доказів суд вважає за можливе задовольнити клопотання позивача частково та зменшити розмір судового збору до розміру 1 000,00 грн.

У зв`язку із наведеним, за подання даної заяви до суду заявнику належить сплатити судовий збір в розмірі 1000,00 гривень

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях:

Отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101

Код отримувача - (код за ЄДРПОУ) 37975895

Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку - отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача - UA0007493

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу - 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ч.4 ст.177 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати заявнику строк, п`ять дні з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 294, ЦПК України, суддя,-

постановив:

Клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, - задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання даної заяви про встановлення факту належності правовстановлюючих документів до 1 000, 00 грн..

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, - залишити без руху.

Заявник має право протягом строку, п`яти днів, з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху усунути вказані недоліки. Якщо позивач не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б.Шумило