Провадження №2-зз/369/27/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Смушко К.В.,

за участі представника заявника Касьянова І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Горда Юрія Івановича про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за заявою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , заінтересовані особи: ОСОБА_1 , про забезпечення позову до подачі позовної заяви до суду,-

встановив:

У липні 2022 року на адресу суду надійшла заява від представника заявника ОСОБА_1 адвоката Горди Юрія Івановича про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за заявою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , заінтересовані особи: ОСОБА_1 , про забезпечення позову до подачі позовної заяви до суду.

Свої вимоги мотивував тим, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.11.2019 року було задоволено заяву ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224); домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., житловою площею 314 кв.м. з надвірними спорудами та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0). Заборонено вчиняти будь-які дії, в тому числі будь-які реєстраційні дії державним реєстраторам у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі, щодо вищевказаного майна.

Також вказав, що спір по суті де позовна заяву була подана щодо забезпечення позову був розглянутий судом апеляційної інстанції від 29.06.2022 року та у позовних вимогах позивача було відмовлено. Отже підстави, що слугували для забезпечення позову наразі повністю відпали. Просили суд скасувати заходи забезпечення позову, що накладені в межах ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі №369/14576/19 від 12.11.2019 року.

У судовому засіданні представник заявника вимоги заяви підтримав, просив суд задовольнити в повному обсязі.

У судове засідання представник ОСОБА_2 та ОСОБА_3 адвокат Безпалюк Н.В. подала клопотання про відкладення розгляду справи.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.11.2019 року було задоволено заяву представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 адвоката Безпалюк Наталії Володимирівни, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , про забезпечення позову до подачі позовної заяви до суду.

Накладено арешт на:

- земельну ділянку з кадастровим номером :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224);

- домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., житловою площею 314 кв.м. з надвірними спорудами та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0).

Заборонено вчиняти будь-які дії, в тому числі будь-які реєстраційні дії державним реєстраторам у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі, щодо:

- земельної ділянки з кадастровим номером :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224);

- домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., житловою площею 314 кв.м. з надвірними спорудами та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0).

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28.09.2021 року у цивільній справі №369/15039/19 позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича, третя особа: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук Марина Адамівна, про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним та скасування акту приватного виконавця, недійсним свідоцтва задоволено повністю.

Визнано недійсними електронні торги від 28.10.2019, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» по лоту №377173 та оформлені протоколом №440316 від 28.10.2019, за результатами яких було реалізовано:

- земельну ділянку з кадастровим номером :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224);

- домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., житловою площею 314 кв.м., з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0).

Визнано недійсним та скасувано Акт приватного виконавця Говорова Павла Володимировича про проведені електронні торги від 04.11.2019 (лот реалізованого майна №377173), складений в рамках виконавчого провадження № 59955764.

Визнано недійсним свідоцтво, серія та номер: 3609 від 07.11.2019, видане приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук Мариною Адамівною на ім`я ОСОБА_1 на:

- земельну ділянку з кадастровим номером :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224);

- домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., житловою площею 314 кв.м. з надвірними спорудами та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0).

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 1 225,00 грн.

Стягнуто з приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 1 225,00 грн.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 1 225,00 грн.

Стягнуто із приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 1 225,00 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_4 задоволено. Скасовано рішення Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 28 вересня 2021 року та ухвалено у даній справі нове судове рішення. У задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича, третя особа: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Семчук Марина Адамівна, про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним та скасування акту приватного виконавця, недійсним свідоцтва відмовлено. Стягнуно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 понесені останнім витрати на оплату судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі по 3 900 (три тисячі девятсот) гривень 00 коп. з кожного.

Перевіряючи обґрунтованість та доведеність вимог заяви, суд приймає до уваги те, що відповідно до ч.1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розяснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Згідно вимог ч. 1, 2 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії ; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Також слід зазначити, що статтею 124 Конституції України визначено принцип обов`язковості судових рішень, який з огляду на положення статей 2, 18, 153 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про забезпечення позову. При цьому відповідно до частини третьої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 №ETS N 005 та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Н. проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. При чому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Статтею 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Враховуючи викладене, та, приймаючи до уваги той факт, що розгляд справи, в рамках якої вживалися заходи забезпечення позову було закінчено та у справі Київським Апеляційним судом ухвалено постанову, якою було скасовано рішення першої інстанції та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову, обставини у справі свідчать про відсутність достатніх підстав для наявності на даний час вжитих ухвалою суду від 12.11.2019 року заходів забезпечення позову, а тому суд вважає можливим скасувати заходи забезпечення позову, застосовані у даній справі, в зв`язку з чим заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 158, 260 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Горда Юрія Івановича про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за заявою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , заінтересовані особи: ОСОБА_1 , про забезпечення позову до подачі позовної заяви до суду, - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.11.2019 року, шляхом зняття арешту з:

-земельної ділянку з кадастровим номером :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224);

- домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., житловою площею 314 кв.м. з надвірними спорудами та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0).

Скасувати заборону вчиняти будь-які дії, в тому числі будь-які реєстраційні дії державним реєстраторам у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, щодо:

- земельної ділянки з кадастровим номером :05:010:0029, площею 0,2451 га, що має цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224);

- домоволодіння, загальною площею 828 кв.м., житловою площею 314 кв.м. з надвірними спорудами та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С. Пінкевич