У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви АТ КБ «ПРИВАТБАНК», що подана представником Балагурак Веронікою Василівною, до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», ОСОБА_2 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.п 4,5,6,10 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява має містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав

Відповідно до вимог ч.ч. 1,2,5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно позовної заяви, позичальник ОСОБА_3 , звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписав Заяву №б/н від 29.12.2010 року. Так, банком було відкрито на його ім`я картковий рахунок із початковим лімітом, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Позичальнику видавалися кредитні картки, а кредитний ліміт збільшувався. Позивач стверджує що неналежне виконання взятих на себе, позичальником зобов`язань, призвело до утворення заборгованості.

Окрім того, мотивуючи вимоги, позивач зазначає, що згідно свідоцтва про смерть позичальник ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Разом із тим, в позовній заяві вказано на те, що 25.02.2021 року кредитор звернувся до Першої Ужгородської нотаріальної контори з претензією, відповідь на яку отримав 25.02.2021 року. Банку повідомили про те, що спадкоємцем померлого позичальника є ОСОБА_4 , якому згідно матеріалів позовної заяви 25.12.2021 направлено лист-претензію. За твердженням позивача, відповідачем ніяких дій вчинено не було.

Слід зазначити, що відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 1281 ЦК України, кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги .

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

На підтвердження вказаних в позовній заяві обставин щодо підтвердження підписання Заяви б/н 29.12.2010 року, утворення заборгованості та підстав звернення із даним позовом до спадкоємця ОСОБА_1 , позивач подає докази, а саме копії документів. Однак зі змісту вказаних доказів вбачається що вони на завірені належним чином.

Відповідно до п. 5.26. Національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» (що набрав чинності 01 вересня 2021 року) відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Згідно ч.ч.2,4 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

В даному випадку копії документів містять лише підпис, без зазначення особи (посади) якою здійснювалося завірення копій документів.

Окрім того, щодо наявних у справі розрахунків заборгованості, витягу із тарифів банку, вбачається що так, само вони містять лише підпис без зазначення посадової, прізвища особи якою такі підписані.

При цьому розрахунки заборгованості за вказаним вище договором б/н від 29.12.2010 та додані до позовної заяви подані у нечитабельному виді. Так, шрифт частини розрахунків, настільки зменшений, що встановити їх зміст не надається за можливе.

Згідно із роз`ясненнями, що містяться у п.13Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі»у рішенні щодо грошових зобов`язань має бути висновок суду про розмір грошових сум та детальний порядок його обчислення за кожною з вимог.

Таким чином позивачу слід надати до суду, копії усіх наявних в нього доказів, копії документів завірених належним чином та належної якості.

Щодо заявленого позивачем клопотання про витребування доказів, слід вказати на те, що:

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Разом із тим, відповідно до п.п.2,4 ч.2 вказаної норми, у клопотанні повинно бути зазначено: обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Зі змісту клопотання вбачається, що позивач просить витребувати докази у Першої Ужгородської нотаріальної контори, зазначає при цьому, що Банк до юридичних осіб які мають право отримувати інформацію, що становить нотаріальну таємницю. просить витребувати копію спадкової справи заведеної після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Однак, відсутні відомості про те, що позивачем вчинялися спроби самостійно отримати вказані докази, та що йому наданні таких було відмовлено.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву АТ КБ «ПРИВАТБАНК», що подана представником Балагурак Веронікою Василівною, до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош