АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року

м. Чернівці

Справа № 727/1033/21

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Одинака О. О.

суддів Височанської Н.К., Половінкіної Н.Ю.

секретар Паучек І.І.

позивач Кредитна спілка «Буковинський Альянс»

відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

апеляційна скарга ОСОБА_4 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Чернівці від 16 червня 2022 року,

головуючий в суді першої інстанції суддя Танасійчук Н.М.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст вимог заяви

У лютому 2021 року Кредитна спілка «Буковинський Альянс» звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості.

Позивач просив:

-стягнути солідарно з Добинди- ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь кредитної спілки прострочену заборгованість у розмірі 422 961 гривень 19 копійок;

-стягнути солідарно з ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь кредитної спілки додатковий штраф за невиконання пункту 5 договору поруки у розмірі 360 000 гривень.

27 січня 2022 року Кредитною спілкою «Буковинський Альянс» було подано заяву про відмову від позову в частині стягнення з ОСОБА_5 на користь позивача заборгованості.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці від 16 червня 2022 року прийнято відмову Кредитної спілки «Буковинський Альянс» від позову в частині позовних вимог до ОСОБА_5 .

Провадження у справі за позовом Кредитної спілки «Буковинський Альянс» до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості закрито в зв`язку з відмовою від позову.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що оскільки підстав для неприйняття відмови від позову судом не встановлені, відмова не суперечить вимогам чинного законодавства і не порушує прав сторін у справі, наявні підстави для задоволення заяви позивача.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апелянт посилається на те, що суд першої інстанції постановив ухвалу з порушенням норм процесуального права.

Закриття провадження у справі в частині стягнення з ОСОБА_5 на користь Кредитної спілки «Буковинський Альянс» стягнення заборгованості тягне за собою збільшення фінансового навантаження як на ОСОБА_4 , так і на членів його сім`ї.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , подала відзив на апеляційну скаргу.

Посилається на те, що аргументи апеляційної скарги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Позивач хоче позбавити єдиного житла родину захисника, що боронить Україну від рашистської навали, що вважаємо неприпустимим з позиції забезпечення захисту та підтримки Держави Україна своїх захисників та членів їхньої родини.

Кредитна спілка «Буковинський Альянс» подала відзив на апеляційну скаргу.

Посилається на те, що судове рішення є законним та обґрунтованим, а аргументи апеляційної скарги безпідставними.

Відмова позивача від позову не суперечить закону і не порушує чиїх-небудь прав та інтересів, що охороняються законом, підстави для неприйняття відмови від позову відсутні.

Дані спірні правовідносини в частині стягнення боргу з померлого поручителя не допускають правонаступництва.

Мотивувальна частина

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

Встановлено, що у лютому 2021 року Кредитна спілка «Буковинський Альянс» звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці від 9 лютого 2021 року у вказаній справі було відкрито загальне позовне провадження.

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 від 21 січня 2022 року.

27 січня 2022 року Кредитною спілкою «Буковинський Альянс» було подано заяву про відмову від позову в частині стягнення з ОСОБА_5 на користь позивача заборгованості.

Судами також встановлено, що 26 липня 2019 року між Кредитною спілкою «Буковинський Альянс» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № 5042, за яким позичальник отримав кредит у розмірі 360 000 гривень.

З метою забезпечення виконання зобов`язань позичальника за кредитним договором від 26 липня 2019 року між Кредитною спілкою «Буковинський Альянс» та ОСОБА_5 26 липня 2019 року було укладено договір, за яким поручитель зобов`язався перед спілкою нести солідарну відповідальність у випадку невиконання позичальником взятих на себе зобов`язань зі сплати кредиту.

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково з наступних підстав.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції не відповідає зазначеним вище вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для закриття провадження у даній справі, виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу;

Відповідно до частин 1,3 статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (пункт 7 частини першої статті 255 ЦПК України ).

Відповідно до аналізу пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України правонаступників у справу можна залучити тільки у разі, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження.

У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини.

У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку.

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Відповідно до частини першої статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Частиною першою статті 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Тлумачення частини першої статті 55 ЦПК України свідчить, що процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

У постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 204/8421/16-ц викладено правовий висновок, яким роз`яснено, що правонаступництвом є перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Процесуальне правонаступництво виникає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права, тобто фактично слідує за матеріальним. У кожному конкретному випадку для вирішення питань можливості правонаступництва суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Процесуальне правонаступництво можливе виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) зробила висновок на підставі аналізу наведених норм процесуального права, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

Правило статті 255 ЦПК України є імперативним. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України , незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, а й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Такий висновок відповідає правовій позиції, викладеній Об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц та Верховним Судом у постановах від 24 липня 2019 року у справі № 621/1867/15-ц та від 13 листопада 2019 року у справі № 521/17426/15-ц.

Відповідно до статті 607 ЦК України зобов`язання припиняється неможливістю його виконання у зв`язку з обставиною, за яку жодна із сторін не відповідає.

Згідно з частиною першою статті 608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Враховуючи наведені положення цивільного законодавства, а також сутність поруки як особистого зобов`язання відповідати за належне виконання основного зобов`язання, у разі смерті поручителя (крім випадків майнової поруки) його спадкоємці не є солідарними боржниками за кредитним договором.

З урахуванням вищенаведених норм права, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції, приймаючи відмову позивача від позовних вимог щодо ОСОБА_5 в порушення вимог статей 49, 255 ЦПК України, не врахував, що

правоздатність ОСОБА_5 припинилася у момент її смерті та остання вибула із правовідносин у даній справі, а тому позивач не в змозі відмовитись від позову щодо такої померлої особи.

Встановивши обставину смерті відповідачки ОСОБА_5 , яка є поручителем за кредитним договором № 5042 від 26 липня 2019 року, суд першої інстанції повинен був вирішити питання про закриття провадження у даній справі щодо такої особи у відповідності до положень пункту 7 частини 1 статті 255 ЦПК України, оскільки спірні правовідносини в такому випадку не допускають правонаступництва.

Такий висновок апеляційного суду узгоджується з правовою позицією, яку Верховний Суд виклав в постанові від 26 червня 2019 року у справі № 233/2161/16-ц.

Окрім того, як вбачається зі змісту мотивувальної та резолютивної частин оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, судом було зазначено щодо прийняття та задоволення ним заяви Кредитної спілки «Буковинський Альянс» про відмову від позову щодо відповідачки ОСОБА_8 .

Однак, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_8 не є відповідачем у даній справі та позовних вимог до неї Кредитною спілкою «Буковинський Альянс» не заявлялось.

Зі змісту заяви Кредитної спілки «Буковинський Альянс» про відмову від позову від 27 січня 2022 року вбачається, що ним було заявлено таку відмову від частини позовних вимог щодо ОСОБА_5 .

За таких обставин, суд першої інстанції, розглядаючи заяву Кредитної спілки «Буковинський Альянс» про відмову від позову в частині стягнення заборгованості від 27 січня 2022 року, повинен був уточнити, щодо якої особи заявлено таку відмову.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції зокрема є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Враховуючи наведене вище, суд першої інстанції постановив ухвалу, яка перешкоджає провадженню у справі, з порушенням норм процесуального права а тому відповідно до положень статті 379 ЦПК України її слід скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368,374, 379, 381, 382 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 задовольнити частково.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Чернівці від 16 червня 2022 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повна постанова складена 28 липня 2022 року.

Головуючий О.О. Одинак

Судді: Н.К. Височанська

Н.Ю. Половінкіна