КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/3730/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Болотова Є.В.,

суддів: Кулікової С.В., Музичко С.Г.,

при секретарі Кузьмич Р.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Мілоцького Олега Леонідовича, ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , державне підприємство «Сетам», про визнання електронних торгів нерухомого майна недійсними,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 23 вересня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Лужецька О.Р.,-

встановив:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із названим позовом.

Позивач просив: визнати недійсними результати електронних торгів, проведених державним підприємством «Сетам» 19 липня 2019 року з реалізації іпотечного майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , оформлені протоколом № 420238; визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер 1033, видане 29 липня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Могильницькою О.А.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням Порядку реалізації арештованого майна, Закону України «Про іпотеку», норм Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» та Національного стандарту № 2 «Оцінка нерухомого майна».

Подана приватним виконавцем заявка про реалізацію майна не містила відомостей, передбачених Порядком. Позивача не було повідомлено про дату та місце проведення електронних торгів, а також були відсутні публікації в двох місцевих друкованих засобах інформації. Відсутні докази проведення особистого огляду суб`єктом оціночної діяльності об`єкта оцінки.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 23 вересня 2021 року у задоволенні названого позову відмовлено.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обстави, які мають значення для справи.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 вимоги апеляційної скарги підтримав.

Приватний виконавець Мілоцький О.Л. проти апеляційної скарги заперечив.

Представник ОСОБА_2 проти апеляційної скарги заперечив.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що спірні електронні торги були проведені з дотриманням норм законодавства, при їх проведенні права позивача порушені не були.

Висновки суду відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Встановлено, що на виконанні у приватного виконавця Мілоцького О.Л. перебуває виконавчий лист № 753/9736/13 про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 заборгованості в розмірі 2 059 182 грн 94 коп.

В ході здійснення виконавчих дій, приватним виконавцем Мілоцьким О.Л. 26 грудня 2018 року винесено постанову про опис та арешт майна боржника, якою накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

27 грудня 2018 року ТОВ «Експертна служба України» проведено оцінку квартири АДРЕСА_1 та складено Звіт, згідно якого ринкова вартість об`єкту оцінки станом на 27 грудня 2018 року становить 6 381 387,00 грн.

15 лютого 2019 року приватним виконавцем Мілоцьким О.Л. подано до ДП «Сетам» заяву № 57401979 на реалізацію арештованого майна - квартири АДРЕСА_1 .

19 липня 2019 року проведено електронні торги ДП «Сетам» з реалізації квартири АДРЕСА_1 , про що складено протокол № 420238, переможцем торгів зазначено учасника 2 - ОСОБА_2 . Продаж вчинено за 4 466 970,90 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17 квітня 2019 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 25 липня 2019 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Мілоцького О.Л.

Постановою Верховного суду від 28 липня 2021 року ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 17 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду м. Києва від 25 липня 2019 року в частині вирішення вимоги скарги ОСОБА_3 щодо зобов`язання приватного виконавця Мілоцького О.Л. скасувати постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 26 грудня 2018 року залишено без змін.

У постанові Верховний Суд зазначив, що дії приватного виконавця щодо винесення постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 26 грудня 2018 року вчинені відповідно до норм Закону України «Про виконавче провадження».

Верховний суд також дійшов висновку, що порушення прав заставодержателя відсутнє, а звернення стягнення на майно боржника ОСОБА_3 не позбавляє права заставодержателя - ОСОБА_1 на першочергове задоволення своїх вимог за рахунок коштів, які надійшли від реалізації заставленого майна. У зв`язку із чим, дії приватного виконавця щодо звернення стягнення на предмет іпотеки, в тому числі, його опис та арешт, вчинені відповідно до норм Закону України «Про виконавче провадження».

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 02 квітня 2020 року, яке набрало законної сили, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до державного підприємства «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Мілоцького О.Л., третя особа: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , про визнання електронних торгів нерухомого майна недійсними, відмовлено.

Обґрунтовуючи поданий позов, ОСОБА_1 зазначив, що 22 грудня 2009 року між ним та ОСОБА_3 укладено договір іпотеки в забезпечення виконання зобов`язання, яке виникло в іпотекодавця на підставі договору позики від 22 грудня 2009 року, за умовами якого у разі невиконання зобов`язань за договором позики ОСОБА_1 має право продати від свого імені, в порядку передбаченому законодавством, квартиру АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що електронні торги проведені з порушенням норм діючого законодавства. Позивач надіслав на адресу приватного виконавця заперечення проти реалізації нерухомого майна. Подана приватним виконавцем заявка про реалізацію майна не містила відомостей, передбачених Порядком, а саме: відсутні фотографічні зображення нерухомого майна. Позивача не було повідомлено про дату та місце проведення електронних торгів, а також були відсутні публікації в двох місцевих друкованих засобах інформації. Відсутні докази проведення особистого огляду суб`єктом оціночної діяльності об`єкта оцінки.

Згідно ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 Закону України «про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження»).

Згідно ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою-третьої, п`ятої, шостої статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18), та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц (провадження № 14-428цс18), правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Згідно з Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 електронні торги - це продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проєкт заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

У разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) до Системи.

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Відповідно до ст. 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.

Аналогічна норма міститься в Розділі VІІ Порядку реалізації арештованого майна.

Отже, ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, чинним законодавством не передбачений.

Приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 05 липня 2021 року у справі № 712/8183/19.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Встановлено, що ДП «Сетам» опублікувало в інформаційному повідомленні про реалізацію спірного майна ті фотографічні зображення, які були надані виконавцем разом із заявкою на реалізацію арештованого майна.

Належних та достатніх доказів на підтвердження того, що оцінка нерухомого майна проведена з порушеннями, матеріали справи не містять.

Колегія суддів бере до уваги, що на момент передачі майна на реалізацію дії та рішення приватного виконавця у виконавчому провадженні не визнані у судовому порядку неправомірними. Результати оцінки нерухомого майна, проведені 27 грудня 2018 року ТОВ «Експертна служба України», не визнані недійсними.

ДП «Сетам» розмістило публікації про проведення спірних торгів в газетах «Улюблена газета українців» № 369 від 17.05.2019-31.05.2019 та «Метро» № 37 (638) від 20.05.2019, сферою розповсюдження зазначених газет є м. Київ.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що електронні торги були проведені з дотриманням норм законодавства, підстави для визнання електронних торгів недійсними відсутні. При цьому позивачем не доведено, що при проведені електронних торгів були порушені його права.

Колегія суддів бере до уваги, що подана представником ОСОБА_1 уточнена позовна заява не прийнята судом та повернута, що підтверджується протокольною ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12 жовтня 2020 року.

Доводи апеляційної скарги про те, що внаслідок проведення торгів позивач був позбавлений права першочергово задовольнити свої вимоги до ОСОБА_3 за рахунок предмета іпотеки на суму не менше 1 914 416 грн, а також позбавлений права звернути стягнення на предмет іпотеки, колегія суддів не приймає, оскільки частиною 5 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що за рахунок коштів, що надійшли від реалізації заставленого майна, здійснюються відрахування, передбачені пунктами 1 і 2 частини першої статті 45 цього Закону, після чого кошти перераховуються заставодержателю та стягується виконавчий збір. Якщо заставодержатель не є стягувачем у виконавчому провадженні, йому виплачуються кошти після належного підтвердження права на заставлене майно. У разі задоволення в повному обсязі вимог заставодержателя залишок коштів використовується для задоволення вимог інших стягувачів у порядку, встановленому цим Законом.

Доводи апеляційної скарги про те, що позивача не було повідомлено про проведення прилюдних торгів, є безпідставними та спростовуються матеріалами справи.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що продаж предмета іпотеки на прилюдних торгах суперечить ст. 658 ЦК України, ст. ст. 9, 33, 36, 37 Закону України «Про іпотеку», колегія суддів не приймає, оскільки позивачем не доведено, а судом не встановлено порушення норм законодавства при проведенні електронних торгів.

Інші доводи апеляційної скарги також не дають підстав для висновку про те, що судом при вирішенні спору були порушені норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що рішення суду від 23 вересня 2021 року постановлено з додержанням норм матеріального і процесуального права, відтак підстав для його скасування за доводами апеляційної скарги немає.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. 382 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 23 вересня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 08 вересня 2022 року.

Суддя-доповідач Є.В. Болотов

Судді: С.В. Кулікова

С.Г. Музичко