Ухвала

28 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 753/22802/19

провадження № 61-2258св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Погрібного С. О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Київська міська рада,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2021 року у складі суддіМицик Ю. С. та постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2021 року у складі колегії суддів: Ящук Т. І., Махлай Л. Д., Немировської О.В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У листопаді 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , про що видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої входить, зокрема нерухоме майно - квартира АДРЕСА_1 , в якій померла була зареєстрована та фактично проживала з 1996 року. ОСОБА_3 є тіткою позивача, а тому він є спадкоємцем за законом усіх прав та обов`язків, що належали ОСОБА_3 на момент відкриття спадщини. Інші спадкоємці за законом - рідні сестри ОСОБА_3 , відмовилися від прийняття спадщини на користь позивача, з огляду на його особливі стосунки з померлою.

Вказує, що протягом життя у нього та спадкодавця були близькі стосунки, а в останні роки свого життя тітка тяжко хворіла та потребувала допомоги позивача. В останній місяць позивач планував подати заяву для прийняття спадщини, однак не звернувся у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із гострою хворобою (гострий обструктивний бронхіт), що підтверджується витягом із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, виданого Кучаківською медичною амбулаторією загальної практики Бориспільського районного центру первинної медико-санітарної допомоги від 13 травня 2019 року, відповідно до якої в період з 29 квітня 2019 року по 13 травня 2019 року позивач перебував на лікуванні.

Враховуючи приписи закону щодо обов`язковості подання заяви про прийняття спадщини спадкоємцем особисто, позивач не зміг реалізувати своє право на спадкування майна у встановлений законом строк після смерті рідної тітки. Відтак, вважає, що він пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 16 березня 2021 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 18 листопада 2021 року, у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, з висновками якого погодився й суд апеляційної інстанції, виходив з того, що позивачем не доведено, що він є спадкоємцем за законом усіх прав та обов`язків, що належали ОСОБА_3 на момент відкриття спадщини, не доведено поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, які давали б підстави для надання додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи

07 лютого 2022 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 із застосуванням засобів поштового зв`язку подав касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2021 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Як на підставу касаційного оскарження представник заявника посилається на те, що судом апеляційної інстанції застосовано норми права без урахування висновків Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах від 23 травня 2018 року у справі № 373/1017/15-ц, від 03 жовтня 2018 року у справі № 757/28103/16-ц, від 08 квітня 2019 року у справі № 624/574/17 та від 03 квітня 2019 року у справі № 137/54/17.

Станом на момент призначення справи Верховним Судом відзивів на касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 не надходило.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 передана на розгляд судді-доповідачу Гулейкову І. Ю.

Ухвалою Верховного Суду від 31 березня 2022 року касаційну скаргу залишено без руху, з наданням строку для усунення недоліків а саме надати докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваної постанови. Надано строк на усунення недоліків касаційної скарги тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.

Ухвалою Верховного Суду від 29 квітня 2022 року заявникові продовжено строк на усунення недоліків касаційної скарги, зокрема для надання доказів на підтвердження дати отримання повного тексту постанови суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 18 травня 2022 року (після усунення заявником недоліків касаційної скарги) поновлено заявникові строк на касаційне оскарження; відкрито касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України); витребувано матеріали справи № 753/22802/19 з Дарницького районного суду міста Києва та встановлено учасникам справи строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.

У червня 2022 року матеріали справи № 753/22802/19 надійшли до Верховного Суду.

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України, у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2021 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 18 січня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков

А. С. Олійник

С. О. Погрібний