КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кулікова С.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 367/5959/18

26 грудня 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кулікової С.В.

суддів - Музичко С.Г.

- Болотова Є.В.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за апеляційною скаргою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Аверс-Сіті» Васюка Миколи Миколайовича на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 17 серпня 2022 року, про зустрічне забезпечення, постановлену під головуванням судді Мерзлого Л.В., у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Аверс-Сіті» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Васильківського районного нотаріального округу Тернюк Єлизавети Володимирівни, третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним договору та витребування майна з чужого незаконного володіння,-

в с т а н о в и в:

У серпні 2018 року ТОВ «Аверс-Сіті» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору та витребування майна з чужого незаконного володіння, в якому позивач просив суд визнати недійсним договір купівлі-продажу майнових прав № С356 від 18.10.2010 року, який укладений між ТОВ «Аверс-Сіті» та ОСОБА_1 ; витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ТОВ «Аверс-Сті» квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 09.

Також, у серпні 2018 року, ТОВ «Аверс-Сіті» звернулося до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просило накласти арешт на об`єкт нерухомого майна: квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 09 та заборонити її відчуження. Заява мотивована тим, що предметом даного спору є витребування квартири, яка на даний час на праві власності належить ОСОБА_2 , який може вільно розпорядитися квартирою, у будь-який спосіб відчужити її, що в подальшому ускладнить виконання можливого рішення суду.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 15 лютого 2019 року заяву задоволено.

Накладено арешт у вигляді заборони відчуження на об`єкт нерухомого майна: квартиру АДРЕСА_3 .

У серпні 2022 року представник ОСОБА_2 адвокат Савчак Я.О. звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення, в якій просив вжити заходів зустрічного забезпечення позову та зобов`язати ТОВ «Аверс-Сіті» у строк протягом десяти днів внести на депозитний рахунок Ірпінського міського суду Київської області грошові кошти в розмірі 51 230,77 грн. Заява мотивована тим, що 15.02.20219 року ухвалою Ірпінського міського суду Київської області заяву ТОВ «Аверс Сіті» про забезпечення позову задоволено, накладено арешт у вигляді заборони відчуження на об`єкт нерухомого майна: квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 109, що належить на праві власності ОСОБА_1 . У зв`язку з тим, що на зазначене майно накладено арешт, у ОСОБА_2 відсутня можливість у повній мірі розпоряджатися своїм майном, крім того, ОСОБА_2 несе збитки у вигляді сплати внесків у фонди ОСББ на загальну суму 51 230,77 грн. за спірну квартиру.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 17 серпня 2022 року заяву представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Савчака Я.О. про зустрічне забезпечення позову задоволено.

Зобов`язано ТОВ «Аверс Сіті» протягом десяти днів з дня постановления ухвали внести на депозитний рахунок Ірпінського міського суду Київської області грошові кошти у розмірі 51230,77 грн. та надати суду документи про виконання ухвали про зустрічне забезпечення.

Роз`яснено, що особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, представник ТОВ «Аверс-Сіті» звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 17 серпня 2022 року та ухвалити нове судове рішення, яким заяву про зустрічне забезпечення позову залишити без задоволення.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Зазначав, що судом в ухвалі не враховано строк надання зустрічного забезпечення, що не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Вказував на те, що зустрічне забезпечення позову не стосується предмету спору, оскільки ОСОБА_2 хоче стягнути з ТОВ «Аверс-Сіті» внески у фонд ОСББ та утримання прибудинкових територій, що є безпідставним, так як сплата таких внесків є зобов`язанням власників нерухомого майна.

Посилався на те, що правовий інститут забезпечення позову шляхом накладення арешту лише сприяє подальшому виконанню можливого рішення суду, а не позбавляє права користуватися майном і проживати в такому майні.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Згідно з ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами відповідно до частини другої статті 369 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи заяву про зустрічне забезпечення, суд першої інстанції виходив з наявності підстав для застосування зустрічного забезпечення позову, оскільки наявні докази того, що відповідач ОСОБА_2 несе збитки у вигляді сплати платежів у фонд ОСББ за спірну квартиру.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статі 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 150 ЦПК України позов може бути забезпечений накладенням арешту на майно.

Суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову (частини 1, 2 статі 154 ЦПК України).

Отже, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною 3 статі 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до частин 4-6 статі 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Питання зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення.

За змістом наведених правових норм інші заходи зустрічного забезпечення, відмінні від внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів, можуть бути вжиті судом лише за встановленої відсутності у позивача можливості внести відповідну суму.

Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, колегія суддів вважає, що ОСОБА_2 не надано суду доказів понесення реальних збитків, які могли бути спричинені забезпеченням позову у вигляді накладення арешту на квартиру, а посилання на завдання йому збитків у вигляді сплати платежів у фонд ОСББ за спірну квартиру, не є збитками, яких зазнає відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Враховуючи, що обраний заявником спосіб забезпечення позову не спричинить невідновлюваної шкоди відповідачу і відсутні обставини, визначені частиною 3 статі 154 ЦПК України для застосування зустрічного забезпечення, доводи апеляційної скарги про відсутність підстав для застосування такого забезпечення є обґрунтованими.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статі 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, N 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Ураховуючи викладене, ухвала Ірпінського міського суду Київської області від 17 серпня 2022 року підлягає скасуванню з постановленням нового судового рішення про відмову у задоволенні заяви представника ОСОБА_2 адвоката Савчака Я.О. про застосування заходів зустрічного забезпечення.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Аверс-Сіті» Васюка Миколи Миколайовичазадовольнити.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 17 серпня 2022 року скасувати і ухвалити нове судове рішення.

У задоволенні заяви представника ОСОБА_2 адвоката Савчака Ярослава Олеговича про застосування заходів зустрічного забезпечення відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий: Судді: