У Х В А Л А

Єдиний унікальний номер справи 382/1674/21
Номер апеляційного провадження 22-ц/824/12900/2022
Головуючий у суді першої інстанції О. А. Кисіль
Суддя -доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
06 грудня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Поливач Л. Д. (суддя - доповідач), Стрижеуса А. М., Шкоріної О. І., вирішив клопотання про звільнення від сплати судового збору та питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення відомостей з актового запису про народження дитини за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 25 жовтня 2022 року

установив:

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 25 жовтня 2022 року визнано, що звернення ОСОБА_1 із заявою про відвід судді є діями, що суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами. Залишено без розгляду заяву ОСОБА_1 про відвід судді. Застосовано до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі 7 443,00 грн в дохід держави.

Не погоджуючись із ухвалою суду в частині стягнення штрафу в порядку процесуального примусу, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу та клопотання про звільнення від сплати судового збору, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем.

Суд, дослідив зміст клопотання та додані до нього матеріали, та дійшов наступного висновку.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Підстави для звільнення від сплати судового збору передбачені ст. 136 ЦПК України.

Згідно частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до пункту 1 статі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Для вирішення клопотання про звільнення від сплати судового збору суд має встановити майновий стан особи. Таким чином звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника на момент звернення з апеляційною скаргою, який би унеможливлював сплату ним судового збору.

Так, на підтвердження скрутного матеріального становища ОСОБА_1 до апеляційної скарги додав копію посвідчення багатодітної родини, довідку про нараховану заробітну плату сформовану засобами автоматичних систем Пенсійного фонду України, згідно якої він має загальний річний дохід 7 601,19 грн. Розмір судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду у цій справі складає 496,20 грн, що перевищує 5% розміру річного доходу апелянта.

Отже наведені заявником доводи та надані на їх підтвердження докази можна визнати такими, що унеможливлюють сплату заявником судового збору у будь-якому розмірі, тому вони можуть вважатися достатньою підставою для звільнення його від сплати судового збору.

Суд вважає за необхідне задовольнити клопотання та звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу суду від 25.10.2022, оскільки його сплата становитиме надмірний фінансовий тягар для позивача.

Апеляційна скарга відповідає вимогам щодо форми та змісту, встановленим статтею 356 ЦПК України, подана у строк визначений статтею 354 ЦПК України та уповноваженою особою.

Перешкод для відкриття апеляційного провадження у справі судом апеляційної інстанції не встановлено.

Відповідно до вимог статті 359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження у справі суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу, зазначає строк для подання учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу.

Керуючись статтями 136, 355, 356, 359, 360, 361 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 25 жовтня 2022 року.

Відкрити апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 25 жовтня 2022 року.

Копію ухвали про відкриття апеляційного провадження разом з копією апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів надіслати учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи право подати до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали та апеляційної скарги відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі та докази його надсилання (надання) іншим учасникам справи, з урахуванням вимог статті 360 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді Л. Д. Поливач

А. М. Стрижеус

О. І. Шкоріна