КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
номер апеляційного провадження: №22-ц/824/380/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Білич І.М.,

суддів: Коцюрби О.П., Слюсар Т.А.

при секретарі: Рагушиній І.В.

за участі: представник позивача Москаль Г.Г.

представника відповідача (приватного виконавця) Коваленко О.П.

представника третьої особи (ТОВ «ФК «Інтайм Фінанс») Спиридонов О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Москаля Геннадія Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Дніпровського районного суду міста Києва Катющенко В.П.,

у цивільній справі №755/12274/20 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бандола Олександра Олексійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс», Дніпровська районна державна адміністрація (Служба у справах дітей та сім`ї) про визнання акту про проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна та свідоцтва про право власності на придбане на електронних торгах нерухоме майно недійсними,-

встановила:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бандола Олександра Олексійовича та Державного підприємства «СЕТАМ», в якому просила:

визнати недійсним акт про проведенні електронні торги з реалізації нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 , складений 27 квітня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Бандулою Олександром Олександровичем;

визнати недійсним свідоцтво про право власності на придбане на торгах нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 видане ОСОБА_2 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Вепрейчук О.І. за реєстровим номером №1124 від 08 липня 2020 року.

В обґрунтування заявлених позовних вимог посилалася на те, що згідно з протоколом електронних торгів №476065 від 21 квітня 2020 року у процедурі виконавчого провадження з виконання виконавчого листа №755/17900/18 від 26 березня 2019 року, виданого Дніпровським районним судом м. Києва, за заявкою приватного виконавця Бандоли О.О. на електронних торгах реалізована належна позивачу квартиру АДРЕСА_1 . Приватним виконавцем складено акт про проведенні електронні торги у виконавчому провадженні №59106270 від 27 квітня 2020 року. На підставі акту про проведені електронні торги ОСОБА_2 отримав свідоцтво про право власності на придбане з торгів нерухоме майно за № 1124 від 08 липня 2020 року. Спірна квартира належала позивачу на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого нотаріально та право власності на яку було зареєстровано у встановленому законом порядку. З моменту набуття права власності на квартиру та на момент її реалізації на торгах, результати яких оформлено протоколом та актом, у квартирі разом з позивачем постійно проживали її троє неповнолітніх дітей, які згідно зі ст. 156 ЖК України мають та мали право користування квартирою на момент реалізації квартири на електронних торгах. Станом на 22 квітня 2020 року Служба у справах дітей і сім`ї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації не надавала дозволу на відчуження майна, право власності або право користування яким мають неповнолітні діти, відповідна заява або рішення суду відсутні. Також вважала, що електронні торги з реалізації нерухомого майна, результати яких оформлено актом про проведенні електронні торги від 27 квітня 2020 року, проведено з порушенням вимог п.3 розділу ІІ «Порядку реалізації арештованого майна», а отже такий правочин суперечить вимогам законодавства і в силу ст.ст. 203, 215 ЦК України підлягає визнанню недійсним. Оскільки недійсний правочин не створює правових наслідків, то видані на підставі акту ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на придбане на торгах нерухоме майно (квартиру) також є недійсним.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва області від 04 жовтня 2021 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду представник позивача подав апеляційну скаргу за результатами розгляду якого просив суд, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, скасувати рішення та ухвалити нове про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на порушення порядку реалізації майна на торгах, оскільки виконавець не надав доказів вжиття усіх необхідних заходів з встановлення осіб, чиї права можуть бути порушені внаслідок продажу квартири на торгах, зокрема, неповнолітніх дітей власника квартири, які мають право користування квартирою нарівні з її власником, незалежно від їх реєстрації.

20 грудня 2021 року ДП «СЕТАМ» надав відзив на апеляційну скаргу, в якому представник ДП «СЕТАМ» посилаючись на сталу практику Верховного Суду з аналогічних правовідносин, заперечував проти доводів апеляційної скарги вважаючи рішення суду першої інстанції законним і обґрунтованим, та просив залишити його без змін. Вказуючи, що порушення Закону України «Про виконавче провадження» має місце тільки на стадії підготовки та передачі майна на реалізацію, а дії виконавця мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Надання судом оцінки діям приватного виконавця не може відбуватися в межах розгляду даної цивільної справи про визнання електронних торгів недійсними, а має бути предметом розгляду в межах скарги на дії приватного виконавця. Позивачем не надано до суду достатньо доказів того, що відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів, що такі порушення вплинули на результат торгів та що під час торгів були порушені права позивача.

07 лютого 2022 року до суду апеляційної інстанції надійшли пояснення на апеляційну скаргу представника ТОВ «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс», в яких останній заперечував проти доводів апеляційної скарги та просив відмовити у її задоволенні, посилаючись на те, що малолітні діти скаржника на момент передачі документів приватним виконавцем до ДП «СЕТАМ» не були зареєстровані в спірній квартирі. Крім того спірна квартира не була придатна для проживання, позивач лише оформила право власності на неї. Відтак, зазначенні дії не можуть свідчити про виникнення у дітей житлових прав на спірну квартиру. Дії приватного виконавця Бандоли О.О. позивачем не оскаржувалися, хоча і сам позивач і його представник були задовго до передачі квартири на реалізацію на електронних торгах обізнані як з фактом відкриття виконавчого провадження так і з усіма виконавчими діями, які в порядку Закону України «Про виконавче провадження» здійснювалися приватним виконавцем. Судом вірно встановлено, що позовні вимоги зводяться фактично до незгоди з діями приватного виконавця перед передачею майна на реалізацію, які мають самостійну процедуру оскарження, передбачену Законом України «Про виконавче провадження» та ЦПК України і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Відтак, судом першої інстанції вірно встановлено, що позивачем вибрано не належний спосіб захисту прав.

У відзиві на апеляційну скаргу представник третьої особи ОСОБА_2., також просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення у даній справі. Зазначаючи про те, що скаржником у поданій апеляційній скарзі не наведено жодних об`єктивних, достовірних фактів, які б вказували на те, що судом першої інстанції при вирішенні справи не було застосовано закон, який би підлягав до застосування, та яке саме порушення процесуального закону призвело до неправильного вирішення справи. Не було надано доказів та не доведено належними засобами доказування обставин, якими скаржник обґрунтовував саме необхідність отримання приватним виконавцем Бандолою О.О. дозволу опіки та піклування на примусову реалізацію спірної квартири за відсутності реєстрації у цій квартирі малолітніх та неповнолітніх дітей ОСОБА_1 , що виключає набуття вказаними дітьми права користування нею.

Приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Бандолою О.О. надано додаткові пояснення на апеляційну скаргу, в яких останній підтверджує законність своїх дій та відсутність порушення з його боку законодавства за результатами позапланових невиїздних перевірок від 12 травня 2020 року та 13 жовтня 2021 року. Повністю підтримуючи надані в суді першої інстанції пояснення, що покладені судом в основу судового рішення. Також вказуючи на те, що згідно з відомостей з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 були зареєстровані дві особи: ОСОБА_1 (позивач по справі) та її мати - ОСОБА_4 . Ним, як приватним виконавцем двічі здійснено входження до квартири та з`ясовано, що вона є непридатною для проживання, оскільки потребує повного комплексу внутрішніх оздоблювально-ремонтних робіт, також у квартирі відсутні освітлювальні прилади, предмети сантехніки, тощо, квартира не обмебльована. Договори на постачання послуг з комунальними службами не укладалися, відповідно квартира до проживання не придатна. Відтак, вважав, що при здійсненні ЗВП до складу якого входили виконавче провадження № 59106270 та виконавче провадження № 59107628 вжито всіх заходів щодо недопущення звуження чи обмеження прав боржника, а також вчинено виконавчі дії у відповідності до вимог чинного законодавства. Судова практика на яку посилається представник скаржника стосується інших обставин, ніж виникли в процесі примусового виконання зведеного виконавчого провадження.

В ході апеляційного розгляду до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог було залучено ОСОБА_3 так як згідно з інформацією № 221309527 від 24 серпня 2020 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, яким є чотирикімнатна квартира АДРЕСА_2 остання належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_2 , розмір частки 4/5 та ОСОБА_3 , розмір частки 1/5., (підстава для державної реєстрації: договір дарування, 1/5 частки квартири).

У судовому засіданні представник позивача підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити з наведених в ній підстав.

Представник приватного виконавця Бандоли О.О. - адвокат Коваленко О.П., представники третьої особи ТОВ «ФК «Інтайм Фінанс», а також представник ОСОБА_2 - адвокат Спиридонов О.В. не визнали подану апеляційну скаргу заперечували проти її задоволення.

Третя особа ОСОБА_2 про день і час розгляду справи повідомлялася в установленому законом порядку за адресою визначеною в матеріалах справи. В судове засідання не з`явилася, поважність причин своєї неявки суду не повідомила.

Представником третьої особи: Дніпровською районною державною адміністрацією (Служба у справах дітей та сім`ї) до початку розгляду справи подано заяву щодо можливого розгляду справи за їх відсутності .

Колегія суддів вважала за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що не з`явилися в силу вимог визначених положеннями ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, вислухавши пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так судом при розгляді справи встановлено, що 26 березня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва було видано виконавчі листи №755/17900/18 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» заборгованості за кредитним договором (із встановленням ліміту кредитування) №16-06-29-006984 від 29 червня 2016 року у сумі 11947339, 37 грн. про стягнення витрат по оплаті судового збору в сумі 179211,00 грн.

Вказані виконавчі листи були пред'явлені до примусового виконання приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Бандолі О.О., яким 14 травня 2019 року винесено постанови про відкриття виконавчих проваджень №59107628 та №59106270, копії яких було направлено учасникам виконавчого провадження.

За інформацією №166480240 від 14 травня 2019 року з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватним виконавцем було встановлено, що ОСОБА_1 (боржнику), на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Маловацькою Н.А., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 10 грудня 2014 року за реєстровим №1459, на праві приватної власності належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначене нерухоме майно є власністю позивача. Право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 10 грудня 2014 року, номер запису про право власності - 8012222.

Постановою приватного виконавця Бандоли О.О. в межах виконавчого провадження №59106270 накладено арешт на майно - квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . яка належить ОСОБА_1 . Копію вказаної постанови направлено сторонам виконавчого провадження.

Також, приватним виконавцем на адресу ОСОБА_1 АДРЕСА_2 , направлено виклик приватного виконавця від 14 травня 2019 року, яким боржника зобов`язано з`явитись до виконавця 03 червня 2019 року 0 09:00, а також зобов`язано: повідомити про заходи, що вживаються з метою добровільного виконання виданого судом виконавчого документу; надати достовірні відомості про доходи та місце роботи, на підтвердження чого надати довідку з місця роботи; достовірні відомості про кошти у гривнях та іноземній валюті, інші цінності (дорогоцінні метали, ювелірні вироби, тощо), у тому числі про кошти на рахунках і вкладах у банках та інших фінансових установах, про рахунки в цінних паперах у депозитарних установах, що знаходяться на території України та за її межами, з зазначенням назви відповідної установи та її адреси, на підтвердження чого надати копії відповідних договорів або інших документів; надати достовірні відомості про майно, у тому числі про майно, що перебуває у спільній власності (місцезнаходження, технічна характеристика тощо) з наданням копій підтверджуючих документів про відповідне право; достовірні відомості про майно, що перебуває в заставі/іпотеці або в інших осіб, а також про кошти та майно, належні від інших осіб (місцезнаходження майна, його характеристика тощо) з наданням копій підтверджуючих договорів та додатків до них; надати достовірні відомості про майнові права, на які може бути звернено стягнення, зокрема частки у статутному капіталі юридичних осіб, в тому числі майнові права, що є предметом застави/іпотеки , з наданням копій підтверджуючих документів; надати копії паспорта громадянина України та паспорта громадянина України для виїзду за кордон; надати довідку про склад сім`ї; документи щодо зареєстрованих осіб в житлових будинках, квартирах, що належать на праві приватної та/або спільної власності.

14 серпня 2019 року до приватного виконавця Бандоли О.О. з заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження звернувся представник боржника ОСОБА_1 за довіреністю - адвокат Коваленко С.В., який цього ж дня з ними ознайомився.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11 жовтня 2019 року у справі № 755/17900/18 було задоволено подання приватного виконавця виконавчого округу міста Київ Бандоли О.О. про примусове проникнення до житла боржника - фізичної особи та надано дозвіл на примусове проникнення до квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , для проведення виконавчих дій по виконанню зведеного виконавчого провадження № 59109392 з примусового виконання виконавчого листа № 755/17900/18 виданого 26 березня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва.

06 грудня 2019 року приватним виконавцем на адреси сторін виконавчого провадження, зокрема на адресу боржника ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , та на адресу її представника - адвоката Коваленка С.В.: 01021, м. Київ, вул. Липська, 19/7, оф. 14, направлено вимогу приватного виконавця про те, що 12 грудня 2019 року о 10:00 за адресою: АДРЕСА_2 , приватним виконавцем Бандолою О. О. буде проведено виконавчі дії щодо опису та арешту майна боржника, а саме: квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та належить на праві власності боржнику: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

12 грудня 2019 року у межах виконавчого провадження № 59106270 приватним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, відповідно до якої описано та накладено арешт на майно, а саме: квартиру АДРЕСА_2 , загальна площа: 253,9 кв.м., житлова площа: 165,6 кв. м; сторонам виконавчого провадження роз`яснено можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідність письмово повідомити про це виконавця. Копію постанови направлено сторонам виконавчого провадження.

Згідно з витягами № 43982012 від 16 жовтня 2019 року, №11913143 від 13 березня 2020 року, №12056007 від 21 квітня 2020 року з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , приватним виконавцем було встановлено, що за вказаною адресою зареєстрованими за адресою проживання, з 19 травня 2015 року, значаться ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 14 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з висновком про вартість майна, складеним суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Вектор оцінка» на замовлення приватного виконавця Бандоли О.О., станом на 28 січня 2020 року ринкова вартість об`єкта оцінки, яким є чотирикімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_2 , склала 14 158 700 грн., без ПДВ.

Про результати визначення вартості та оцінки майна 04 лютого 2020 року приватним виконавцем було повідомлено сторін виконавчого провадження.

27 квітня 2020 року у межах виконавчого провадження № 59106270 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бандолою О.О. було складено Акт про проведені електронні торги, при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження № 59109392, про те, що відповідно до Протоколу проведення електронних торгів № 476065 від 21 квітня 2020 року виданого ДП «СЕТАМ», за допомогою системи електронних торгів арештованого майна, проведених через веб-сайт https://setam.net.ua/ в мережі інтернет, реалізовано майно (лот « 412529), а саме: чотирикімнатна квартира АДРЕСА_3 . Вищезазначене майно належить боржнику ОСОБА_1 на праві приватної власності, на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Маловацькою Н.А., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 10 грудня 2014 року за реєстровим № 1459. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 10 грудня 2014 року, номер запису про право власності - 8012222; та Акту приймання-передачі, серія та номер: б/н, виданий 10 грудня 2014 року. Ціна продажу майна - 12 034 895,00 грн., переможцем торгів визнано - ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 . Акт видано на підставі Протоколу проведення електронних торгів № 476065 від 21 квітня 2020 року виданого ДП «СЕТАМ».

ОСОБА_1 має трьох неповнолітніх дітей, а саме: дочку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дочку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та доньку, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно з інформацією № 221309527 від 24 серпня 2020 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, яким є чотирикімнатна квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 253,9 кв.м, остання належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_2 , розмір частки 4/5, підстава для державної реєстрації: свідоцтво, серія та номер: 1124, виданий 08 липня 2020 року, видавник: Вепрейчук О.І., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53027162 від 08 липня 2020 року 17:42:44, приватний нотаріус Вепрейчук О.І., Київського міського нотаріального округу; та ОСОБА_3 , розмір частки 1/5, підстава для державної реєстрації: договір дарування, 1/5 частки квартири, серія та номер: 1165, виданий 10 липня 2020 року, видавник: Вепрейчук О.І., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53061110 від 10 липня 2020 року 11:46:21, приватний нотаріус Вепрейчук О.І., Київського міського нотаріального округу.

Відповідно до довідки, складеної Управлінням забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, за результатами позапланової невиїзної перевірки діяльності приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бандоли О.О. щодо здійснення зведеного виконавчого провадження № 59109392, до складу якого входять виконавчі провадження №№ 59107628, 59106270, яка проводилась на підставі заяви представника ОСОБА_1 , адвоката Москаля Г.Г., та в межах предмету цієї скарги, порушень законодавства не встановлено. Предметом скарги було ймовірне незаконне здійснення проникнення приватним виконавцем до помешкання ОСОБА_1 за її відсутності, заміна вхідних замків, опечатування квартири, що унеможливлює потрапляння до помешкання.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання недійсним Акту про проведені електронні торги з реалізації нерухомого майна, складеного 27 квітня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бандолою О.О., оскільки, у межах заявлених позовних вимог та за наведених обґрунтувань, судом не було встановлено будь-яких порушень при здійсненні процедури відчуження майна з прилюдних торгів, що, у свою чергу, є підставою для відмови у задоволенні позовної вимоги про визнання недійсним свідоцтва про право власності на придбане на торгах нерухоме майно.

Вказуючи, що нормами цивільного та житлового законодавства України встановлено право членів сім`ї власника житла, які проживають разом із ним, користуватися саме тим житлом, в якому члени сім`ї проживають разом із власником житла. Однак, на час здійснення виконавчих дій, зокрема і реалізації майна з прилюдних торгів, спірна квартира АДРЕСА_1 перебувала у непридатному для проживання стані через відсутність комплексу внутрішніх оздоблювально-ремонтних робіт, освітлювальних приладів, предметів сантехніки тощо. Позивач, а також її неповнолітні діти у квартирі ніколи не проживали та наразі не проживають, у зв`язку з чим і не набули права користування цим житловим приміщенням. За вказаних обставин, суд не вбачавпорушення житлових прав неповнолітніх дітей позивача на користування спірною квартирою, у якій вони фактично не проживали та нею не користувалися, при здійсненні прилюдних торгів з реалізації квартири в межах виконавчого провадження та за відсутності попереднього дозволу органу опіки та піклування, оскільки наявність останнього у даному випадку не вимагається.

Приватний виконавець здійснює передбачені необхідні підготовчі дії для реалізації майна на електронних торгах. Сама ж позовна заява не містить доказів порушення допущених з боку ДП «СЕТАМ» щодо самої процедури реалізації нерухомого майна, належного ОСОБА_1 , тобто не містить доказів здійснення цим відповідачем порушень «Порядку реалізації арештованого майна» в частині здійснення або нездійснення ним заходів, визначених цим нормативним актом як обов`язкові саме для організатора торгів.

Тобто, позовні вимоги ОСОБА_1 фактично зводяться до незгоди з діями приватного виконавця перед передачею майна на реалізацію, які мають самостійну процедуру оскарження, передбачену Законом України «Про виконавче провадження» та ЦПК України. В той же час, дії приватного виконавця в спосіб, передбачений Законом України «Про виконавче провадження», позивачем не оскаржувалися, хоча і сам позивач, і його представник були задовго до передачі квартири на реалізацію на електронних торгах обізнані як із самим фактом відкриття виконавчого провадження, так із усіма виконавчими діями, які в порядку Закону України «Про виконавче провадження» здійснювалися приватним виконавцем(правова позиція ВерховногоСуду у постанові від 08 лютого 2018 року у справі № 761/8134/15-ц та постанові від 10 травня 2018 у справі № 755/21826/15-ц).

Отже, суд першої інстанції вважав, що дії державного (приватного) виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Проте повністю погодитися з такими висновками суду не можна виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За змістом ст.ст.48, 56, 57, 61 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (ч.1 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження).

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто це правочин.

Подібні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18) та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц (провадження № 14-428цс18).

Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (ст.650 ЦК України).

Згідно з ч.1 ст.655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Частиною першої ст.656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

З аналізу ч.1 ст.650, ч.1 ст.655 та ч.4 ст.656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 вересня 2022 року у справі №679/1476/18).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

У той же час колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при розгляді справи не було взято до уваги те, що заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 06 березня 2019 року у справі № 755/17900/18 за позовом ТОВ «ФК «Інтайм Фінанс» до ОСОБА_1 , 3-і особи: ПАТ «Діамантбанк», ТОВ «ФК «Фактор Плюс» було стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість по кредитному договору № 16 -06-29-006984 від 29 червня 2016 року укладеного між ОСОБА_1 та ПАТ «Діамантбанк» в сумі 11 947 339,37 грн., де: 6 500 000 грн. - основна заборгованість по кредиту; 5 447 339,37 грн. - відсотки за кредитом.

До подачі даної позовної заяви Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» зверталося до суду першої інстанції з заявою про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року заяву товариства було задоволено частково. Накладено арешт в межах позовних вимог - 11 947 339, 37 на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 .

Зобов`язано Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві прийняти до виконання ухвалу суду.

Відповідно п.п 1,2 розділу II «Передача майна на реалізацію» Порядку про реалізацію арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015р., № 2710/5 реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст. 58 Закону України "Про виконавче провадження".

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби. Заявка на реалізацію арештованого майна поряд з іншим повинна містити такі дані: вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 9 розділу III цього Порядку); відомості про чинні обтяження майна (згідно з витягом з Державного реєстру обтяжень рухомого майна або інформаційними довідками з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Реєстру речових прав на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек);

Відповідно до пункту 4 розділу ІІ цього Порядку виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу I цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - восьмим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).Враховуючи зазначене, державний виконавець перед вирішенням питання про звернення стягнення на нерухоме майно боржника повинен з`ясовувати питання, чи не перебуває дане майно під обтяженням, після чого вирішувати питання про реалізацію такого майна на електронних торгах.

За матеріалами справи вбачається, що спірна квартира була реалізована на прилюдних торгах 21 квітня 2020 року ( протокол електронних торгів № 476065).

В той час, як арешт із квартири АДРЕСА_1 було знято ухвалою Дніпровського районного суду від 10 червня 2020 року.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» звертаючись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів забезпечення позову виходив з того, що арештоване майно реалізовано на прилюдних торгах 21 квітня 2020 року за ціною 12 034 895 грн.

Тобто, на час проведення електронних торгів квартира перебувала під арештом.

Відповідно до ч.1 ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою ст. 203 цього Кодексу.

Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з зазначених підстав.

Відтак, висновки суду першої інстанції про відсутність порушень при здійсненні процедури відчуження майна з електронних торгів не узгоджуються з матеріалами справи. Оскільки на час організації та проведення електронних торгів не було з`ясувало питання щодо наявності обтяження на майно, яке підлягало реалізації, а відтак є підставою, на думку колегії суддів, для визнання торгів недійсними відповідно до ч.1ст.215 ЦК України, норм Закону України «Про виконавче провадження», «Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів", затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015р., № 2710/5 - так як в результаті відбулось відчуження майна, що перебувало під обтяженням.

У подальшому постановою Київського апеляційного суду від 21 липня 2021 року було скасовано заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 06 березня 2019 року у справі № 755/17900/18 на виконання якого було видано виконавчий лист у процедурі виконавчого провадження з виконання якого за було проведено електронні торги з реалізації квартири АДРЕСА_1 , яка належала на праві власності позивачу.

Прийнято нове судове рішення, за яким ТОВ «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» відмовлено у задоволенні заявлених позовних вимог до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 16 -06-29-006984 від 29 червня 2016 року укладеним між ОСОБА_1 та ПАТ «Діамантбанк».

Зазначені обставини повідомлялися представником позивача в ході розгляду даної справи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2021 року було визнано таким що не підлягає виконання виданий Дніпровським районним судом м. Києва виконавчий лист у справі « 755/17900/18.

Відповідно до ч. 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час справи буд встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Пунктом 2 ч.1 ст.374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (ч.ч.1, 2 ст.376 ЦПК України).

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду як таке, що постановлено з порушенням норм матеріального права підлягає скасуванню з постановленням нового у відаповідності до вимог ст. 376 ЦПК України про задоволення заявлених позовних вимог з зазначених вище підстав.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 372, 374, 376, 381-384, 387 ЦПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу адвоката Москаля Геннадія Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2021 рокускасувати та постановити нове судове рішення, за яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати недійсним акт про проведенні електронні торги з реалізації нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 , складений 27 квітня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Бандулою Олександром Олександровичем.

Визнати недійсним свідоцтво про право власності на придбане на торгах нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 видане ОСОБА_2 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Вепрейчук О.І. за реєстровим номером №1124 від 08 липня 2020 року.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст постанови складено 26 грудня 2022 року.

Суддя-доповідач:

Судді :