Ухвала

15 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 546/1239/19

провадження № 61-12167ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 19 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Решетилівської міської ради Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 про скасування державного акту на землю, припинення права власності та визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні,

ВСТАНОВИВ:

29 листопада 2022 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Полтавського апеляційного суду від 19 травня 2022 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Полтавським апеляційним судом прийнято постанову 19 травня 2022 року, складено її повний текст 20 травня 2022 року, тому останнім днем строку на касаційне оскарження є 20 червня 2022 року.

Скаржник просить поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що повний текст постанови вперше отримала 29 жовтня 2022 року, до отримання копії оскарженої постанови про її існування не знала, адже через війну була змушена виїхати за межі України. Посилається на Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» та ЗУ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні».

Вказані підстави не можна вважати поважними, оскільки до касаційної скарги не додано належних та допустимих доказів, які б підтверджували факт отримання ОСОБА_1 копії постанови Полтавського апеляційного суду від 19 травня

2022 року вперше 29 жовтня 2022 року. Крім, того останнім днем подання касаційної скарги у разі отримання копії оскарженої постанови вперше 29 жовтня 2022 року є 28 листопада 2022 року. Також посилання на впровадження воєнного стану не можна вважати поважними, оскільки скаржник не обґрунтовує, чому саме він був позбавлений можливості вчасно направити касаційну скаргу у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, ОСОБА_1 необхідно подати заяву про поновлення строку, в якій навести інші підстави для поновлення строку касаційного оскарження, і надати докази на підтвердження обставин, що перешкоджали їй подати касаційну скаргу до 20 червня 2022 року.

Також, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позову - 2019 рік) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року становив 1 921 грн.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позову - 2019 рік) за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становила 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 768,40 грн.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позову - 2019 рік) встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Таким чином, за подання касаційної скарги в частині немайнових вимог розмір судового збору становить 3 073,60 грн (768,40 грн + 768,40 грн) * 200 %).

Розмір судового збору за подання позову майнового характеру становив 1 % ціни позову, але не менше 768,40 грн та не більше 9 605 грн, а за подання касаційної скарги розмір судового збору становить 200 % ціни позову.

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимоги майнового характеру (визнання права власності на 1/2 частину земельної ділянки загальною площею 0,15 га, яка призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, за адресою: АДРЕСА_1 ), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

Отже заявникові слід самостійно визначити розмір судового збору скарги (підтвердивши його розмір належними доказами) та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055).

На підтвердження сплати судового збору скаржнику необхідно надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 260, 389, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 19 травня 2022 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, настануть наслідки передбачені статтями 393, 394 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков