КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

2 грудня 2022 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вивчивши апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Одеський бульвар» - адвоката Васюка Миколи Миколайовича на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 травня 2022 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Одеський бульвар» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 травня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

На вказане рішення суду 31 жовтня 2022 року представник ТОВ «Управляюча компанія «Одеський бульвар» - адвокат Васюк М.М. направив поштовим зв`язком апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, яка надійшла до суду 7 листопада 2022 року.

9 листопада 2022 року матеріали справи витребувані з Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 28 листопада 2022 року.

У поданій апеляційній скарзі представник позивача - адвокат Васюк М.М. заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що копію рішення суду позивач не отримував, а про оскаржуване судове рішення товариство дізналося лише 28 жовтня 2022 року.

Обґрунтовуючи заявлене клопотання, представник позивача посилається на постанови Верховного суду від 11 серпня 2020 року у справі №404/4551/19 та від 22 листопада 2019 року у справі №461/5908/18, та зазначає, що:

- чинними процесуальними кодексами не передбачений обов`язок моніторити рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а також прибувати до суду з метою отримання інформації щодо розгляду;

- чинними процесуальними кодексами передбачений обов`язок суду дотримуватись строків складання повного тексту рішень та направлення їх сторонам судового провадження. Суд першої інстанції має вживати всіх необхідних заходів з метою повідомлення особи про результати розгляду справи;

- особа має право на поновлення строку на апеляційне оскарження у разі, якщо повний текст рішення не було вручено в день його складання.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи,

зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що розгляд справи був проведений у відсутність учасників справи, повний текст рішення складений 10 травня 2022 року, отже, строк на апеляційне оскарження закінчився 9 червня 2022 року.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15 Верховний суд зазначив, що направлення судової кореспонденції на електронну адресу сторони у справі є належним повідомленням при умові, що цей учасник судового процесу повідомив цю електронну адресу та користувався нею - направляв до суду певні процесуальні документи.

В ухвалі від 17 листопада 2022 року у справі № 560/5541/20 Верховний суд зазначив, що якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи.

З копії супровідного листа вбачається, що 11 травня 2022 року копія рішення суду була направлена на електронну адресу позивача, а саме: «» (с.с.56), яку позивач повідомляв суду, зокрема, у позовній заяві (с.с. 1-22), у клопотанні про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу (с.с.28-43), у заяві про закриття провадження у справі (с.с.44-46), а також ідентична електронна адреса зазначена у поданій апеляційній скарзі.

Доказів неотримання копії рішення суду, направленої на електронну адресу позивача, апелянтом до апеляційної скарги не додано.

Доводи представника позивача про відсутність у учасника справи обов`язку моніторити рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а також прибувати до суду з метою отримання інформації щодо розгляду, вважаю безпідставними, оскільки Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, аби дізнатися про стан відомого їм судового провадження (п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26.04.2007 р. у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14.10.2003 р.).

ТОВ «Управляюча компанія «Одеський бульвар» повинно було діяти правомірно і добросовісно, та цікавитися станом розгляду справи за їх позовом та ознайомитися з оскаржуваним судовим рішенням, починаючи з дати його оприлюднення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, а саме з 13 травня 2022 року.

Також вважаю безпідставними посилання представника позивача, що чинними процесуальними кодексами передбачений обов`язок суду дотримуватись строків складання повного тексту рішень та направлення їх сторонам судового провадження, а суд першої інстанції має вживати всіх необхідних заходів з метою повідомлення особи про результати розгляду справи, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що суд першої інстанції склав повний текст рішення відповідно до вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України та направив його до Єдиного державного реєстру судових рішень у визначений законом термін.

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Отже, направлення копії рішення суду на електронну адресу учасника справи передбачено нормами процесуального права.

В ухвалі від 17 листопада 2022 року у справі № 560/5541/20 Верховний суд зазначив, що ключовим для оцінки правомірності цих дій суду має бути не спосіб їх вчинення (надсилання чи не надсилання рекомендованого листа), а їх здатність забезпечити досягнення мети - інформування особи про судове рішення. Якщо особа знає або не може не знати про судове рішення, саме лише ненадсилання їй тексту рішення рекомендованим листом є формальним порушенням і не повинно мати правового значення, адже правову мету досягнуто.

Оскільки представником позивача не надано доказів не отримання позивачем на електронну пошту, зазначену у позовній заяві, копії рішення суду, яка направлена судом 11 травня 2022 року, зазначені представником позивачем причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду не є поважними.

При цьому, представником позивача не зазначено, як саме позивачу стало відомо про рішення суду і не надає докази у підтвердження дати отримання копії рішення 28 жовтня 2022 року, що передбачено п. 4 ч. 4 ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки апеляційна скарга подана з пропуском визначеного законом строку, доказів неотримання копії рішення суду, направленої 11 травня 2022 року на електронну адресу позивача, до апеляційної скарги не додано, апеляційна скарга залишається без руху, а представнику позивача надається строк для зазначення інших підстав для поновлення строку або надання доказів у підтвердження дати отримання копії рішення суду.

Крім того, у порушення вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги не доданий документ про оплату судового збору.

Згідно підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При зверненні до суду з позовом позивачем було заявлено вимогу майнового характеру, за подання якої судовий збір був сплачений у сумі 2 270грн, тому за подання даної апеляційної скарги розмір судового збору становить 3 405грн.

Таким чином, ТОВ «Управляюча компанія «Одеський бульвар» необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3 405грн та направити на адресу Київського апеляційного суду оригінал документу, що підтверджує оплату.

Одночасно повідомляю реквізити для оплати судового збору:

- розрахунковий рахунок UA0026010

- отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101

- банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

-

- код банку отримувача 899998

- код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

визнати зазначені представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Одеський бульвар» - адвокатом Васюком Миколою Миколайовичем причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 травня 2022 року неповажними.

Апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Одеський бульвар» - адвоката Васюка Миколи Миколайовича на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 травня 2022 року залишити без руху, надавши представнику позивача десять днів з дня вручення копії ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку або надання доказів отримання копії рішення суду, та надання документів про оплату судового збору.

Якщо заяву не буде подано у зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання ухвали суду в частині надання документів про оплату судового збору, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута представнику позивача.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя