УХВАЛА

14 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 369/12148/16-ц

провадження № 61-11890ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу Київської обласної прокуратури на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року в справі за позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі: Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Київське лісове господарство» до Віто-Поштової сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 про визнання недійсним рішень та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року прокурор Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України звернувся до суду з позовом до Віто-Поштової сільської ради Києво- Святошинського району Київської області, ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 про визнання незаконними рішень та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Справа переглядалась судами неодноразово.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року апеляційну скаргу Першого заступника прокурора Київської області залишено без задоволення.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року залишено без змін.

28 листопада 2022 року Київська обласна прокуратура звернулася засобами поштового зв`язку до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

В касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке мотивовано тим, що строк на касаційне оскарження пропущений через те, що повний текст постанови складений судом 03 жовтня 2022 року заявник не отримував, в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - ЄДРСР) постанову оприлюднено 01 листопада 2022 року.

Зазначене вважають достатнім для визнання причин пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень поважними.

Згідно частин другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (касаційна скарга залишається без руху з наданням строку для виправлення її недоліків), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зазначені скаржником обставини не можна вважати поважними причинами пропуску строку з таких підстав. Строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (03жовтня 2022 року). Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення та з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 ЦПК України.

З урахуванням наведеного на підтвердження зазначених обставин пропуску строку на касаційне оскарження заявник має надати відповідну довідку суду про дату отримання судового рішення апеляційного суду або інші належні докази в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, з приводу недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з наданням відповідних доказів на їх підтвердження.

Разом із тим, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником додано документ, що підтверджує сплату судового збору не в повному обсязі.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою-підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 01 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у розмірі 1 378,00 грн.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, ціна позову визначається вартістю майна.

Предметом позову в даній справі є дві вимоги немайнового характеру (визнання недійсними рішень Віто-Поштової сільської ради від 30 жовтня 2008 року та від 26 березня 2009 року) та вимога майнового характеру (витребування з незаконного володіння земельних ділянок з кадастровими номерами :01:005:5157 та :01:005:5158 загальною площею 0,7 га, що розташована в с. Віта-Поштова Києво-Святошиського району, загальною вартістю 699 790,00 грн).

Враховуючи те, що прокурор звернувся до суду першої інстанції у грудні 2016 року з двома вимогами немайнового характеру та позовною вимогою майнового характеру, то заявник за подання касаційної скарги в частині немайнових вимог має сплатити судовий збір у розмірі 5 512,00 грн (((1 378,00 грн х 0,4) х 2) х 200 %), а в частині майнової вимоги 20 993,70 грн ((699 790,00 х 1,5%) х 200%).

Таким чином, ураховуючи характер позову та сплачений заявником судовий збір - 7 867,16 грн заявнику необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 18 638,54 грн (26 505,70 грн - 7 867,16 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Частиною другою статті 393 ЦПК України передбачено, що у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Київської обласної прокуратури на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров