провадження № 22-з/824/925/2022 суддя-доповідач Березовенко Р.В.
У Х В А Л А

06 грудня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 , який є правонаступником позивача ОСОБА_3 , про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_3 , правонаступниками якої є: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа: відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві (правонаступник Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація), про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації, відновлення прав власника, -

ВСТАНОВИВ :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 , про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 грудня 2021 року залишено без задоволення.

17 листопада 2022 року до Київського апеляційного суду надійшла заява від представника ОСОБА_2 , який є правонаступником позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року, яку ОСОБА_1 просила приєднати до матеріалів справи, розглянути та задовольнити дану заяву.

05 грудня 2022 року матеріали цивільної справи № 760/10908/13-ц передані судді-доповідачу.

У відповідності до частини 1 статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Частиною 2 статті 269 ЦПК України передбачено, що питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що заявник 02 листопада 2022 року вже зверталася до Київського апеляційного суду з заявою про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 листопада 2022 року у задоволенні заяви представника ОСОБА_2 , який є правонаступником позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року відмовлено. За ініціативою суду виправлено описку, допущену в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року (т.63, а.с.195, останній абзац), а саме: замість неправильного «При цьому, з рішення Солом`янський районний суд м. Києва суду вбачається» вказано «При цьому, з матеріалів справи вбачається».

А відтак, заява від 17 листопада 2022 року про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року, є повторно поданою.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Ураховуючи те, що заява про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного 06 червня 2022 року вже вирішена судом, при цьому заявником не наведено інших обґрунтованих підстав або нових обставин, такі дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті).

Отже, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Апеляційний суд вважає, що в заяві представника правонаступника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_2 - ОСОБА_1 від 17 листопада 2022 року відсутні підстави або обставини, які би зумовлювали необхідність розгляду цієї заяви.

З огляду на вказане, суд визнає подану представником правонаступника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_2 - ОСОБА_1 , заяву від 17 листопада 2022 року зловживанням процесуальним правом і залишає її без розгляду.

Керуючись частинами першою-третьою статті 44, статтями 260, 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Залишити повторну заяву ОСОБА_1 , подану 17 листопада 2022 року в інтересах ОСОБА_2 , який є правонаступником позивача ОСОБА_3 , про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Березовенко