Справа № 303/6723/22
П О С Т А Н О В А

Іменем України

20 грудня 2022 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючої - судді Кожух О.А.,

суддів - Джуги С.Д., Мацунича М.В.,

з участю секретаря - Чичкало М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду від 13 жовтня 2022 року про скасування заходів забезпечення позову (суддя Кость В.В.) у справі №303/6723/22,

в с т а н о в и в :

04.10.2022 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову, в якій просив вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту із забороною відповідачу ОСОБА_2 та іншим особам, в тому числі і приватному виконавцю виконавчого округу Закарпатської області Кохану П.І., вчиняти будь-які дії щодо номера лоту № НОМЕР_1 , а саме: 1) торгово-готельного комплексу за адресою: урочище Полятино, б/н, с.Клячаново Мукачівського району Закарпатської області, загальною площею 715,8 кв.м. реєстраційний номер майна №15072798; 2) земельної ділянки площею 0,3005 га, кадастровий номер :02:020:0049 для будівництва та обслуговування будівлі торгівлі за адресою: урочище Полятино, б/н, с.Клячаново Мукачівського району Закарпатської області.

Заяву було мотивовано тим, що йому на праві власності належить вищевказане нерухоме майно. 24.09.2022 із офіційного сайту ДП «Сетам» заявнику стало відомо про проведення торгів з реалізації вказаного іпотечного майна. 27.09.2022 переможцем електронних торгів оголошено ОСОБА_2 . Зазначав, що вважає торги проведеними з порушенням вимог законодавства, у зв`язку з чим має намір звертатися до суду із позовом про визнання електронних торгів недійсними, скасування протоколу проведення електронних торгів та акту про проведені електронні торги. З метою виключення потенційної можливості невиконання рішення суду, що значно ускладнить відновлення попереднього становища заявника, просив ужити вищевказані заходи забезпечення позову.

Ухвалою Мукачівського районного суду Закарпатської області від 04.10.2022 заяву ОСОБА_1 задоволено частково. Накладено арешт на:

- торгово-готельний комплекс за адресою: урочище Полятино, б/н, с. Клячаново Мукачівського району Закарпатської області, загальною площею 715,8 кв.м., реєстраційний номер майна №15072798;

- земельну ділянку площею 0,3005 га, кадастровий номер :02:020:0049 для будівництва та обслуговування будівлі торгівлі за адресою: урочище Полятино, б/н, с. Клячаново Мукачівського району Закарпатської області.

У задоволенні іншої частини вимог за заявою про забезпечення позову відмовлено.

11.10.2022 ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову. На обґрунтування заяви посилався на те, що накладення арешту на майно, придбане на електронних торгах, призвело до фактичного зупинення виконавчого провадження щодо стягнення заборгованості з боржника ОСОБА_1 , а також перешкоджає переможцю торгів покупцю ОСОБА_2 провести державну реєстрацію майна.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 13.10.2022 клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову задоволено. Скасовано заходи забезпечення позову, застосовані на підставі ухвали Мукачівського районного суду Закарпатської області від 04.10.2022 по справі №303/6723/22 у виді накладення арешту на:

- торгово-готельний комплекс за адресою: урочище Полятино, б/н, с.Клячаново Мукачівського району Закарпатської області, загальною площею 715,8 кв.м., реєстраційний номер майна №15072798;

- земельну ділянку площею 0,3005 га, кадастровий номер :02:020:0049 для будівництва та обслуговування будівлі торгівлі за адресою: урочище Полятино, б/н, с.Клячаново Мукачівського району Закарпатської області.

На дану ухвалу про скасування заходів забезпечення позову подав апеляційну скаргу ОСОБА_1 . Посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу місцевого суду скасувати та у задоволенні заяви ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що місцевий суд вживаючи заходи забезпечення позову дійшов висновку, що заявником ОСОБА_1 належним чином обґрунтовано можливість утруднення або унеможливлення виконання рішення суду в справі, існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди його правам, свободам та інтересам до ухвалення судового рішення у цивільній справі, а також те, що для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат. Зазначає, що з моменту постановлення такої ухвали не змінилися і не виникли нові обставини для зміни даного висновку суду. На переконання скаржника, місцевий суд не мав повноважень скасовувати вжиті ним заходи забезпечення позову. На думку скаржника були відсутні передбачені ч. 13 ст. 158 ЦПК України підстави для скасування заходів забезпечення позову.

У відзиві на апеляційну скаргу ПАТ «Промінвестбанк» просить подану апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на його законність та обґрунтованість. Зокрема вказує, що суд встановивши ту обставину, що право власності на спірне нерухоме майно зареєстроване за ОСОБА_1 , дійшов правильного висновку про відсутність підстав для подальшого застосування арешту на майно.

Заслухавши позицію приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Кохана П.І., дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що така не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом.

Забезпечення позову необхідне у разі, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Ураховуючи особливості мети забезпечення позову, суд розглядає заяву про забезпечення позову у день її надходження, копія ухвали про забезпечення позову надсилається заявнику та заінтересованим особам негайно після її постановлення. Така ухвала суду виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень. Крім того, навіть оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи (стаття 153 ЦПК України).

Зазначені обмеження встановлюються ухвалою суду і вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову (стаття 154 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається до пред?явлення позову.

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 158 Цивільного процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Подаючи заяву про забезпечення позову, ОСОБА_1 вказував, що вважає електронні торги з реалізації належного йому іпотечного майна, переможцем яких оголошено ОСОБА_2 , проведеними з порушенням вимог законодавства, у зв`язку з чим має намір звертатися до суду із позовом про визнання електронних торгів недійсними, скасування протоколу проведення електронних торгів та акту про проведені електронні торги.

Набуття майна за результатами електронних торгів є договором купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є організатор електронних торгів, який укладає договір, та державна виконавча служба або приватний виконавець, які виконують договір у частині передання права власності на майно покупцю.

Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Отже, процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги.

Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19).

Таким чином, підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу (укладення якого підтверджується протоколом електронних торгів) та дії сторін, спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця (затвердження акта про проведені електронні торги, видача або надсилання його покупцю, звернення покупця до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за покупцем).

В свою чергу, свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, не є правовстановлюючим документом, а лише підтверджує вчинення сторонами дій, спрямованих на передання нерухомого майна у володіння покупцю. Видача свідоцтва не тягне переходу права власності на нерухоме майно від боржника до покупця.

Відповідно до частини четвертої статті 334 Цивільного кодексу України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

З наведеного слідує, що лише з моменту державної реєстрації права власності за покупцем (в ситуації, що має місце - переможцем електронних торгів) останній набуває право власності на майно.

З змістом пункту 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно, що належить відповідачеві.

Накладення арешту на майно особи, яка не є відповідачем у справі є помилковим.

Судом першої інстанції було встановлено, що згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 28.09.2022 №311080225 (справа №303/6723/22, провадження 2-з/303/17/22, а.с. 17-18) право власності на спірний торговий комплекс зареєстровано за ОСОБА_1 .

Згідно з наданими ОСОБА_2 документами у справі №303/6723/22, провадження №2-зз/303/12/22, останній оголошений переможцем електронних торгів, однак державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на спірні об`єкти нерухомого майна не проведено. Це було підтверджено і приватним виконавцем виконавчого округу Закарпатської області Коханом П.І.

Тобто ОСОБА_2 на момент розгляду заяви про забезпечення позову не набув права власності на спірні об`єкти нерухомості, оскільки право власності на нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації.

Таким чином, при розгляді заяви про скасування заходів забезпечення позову, місцевим судом установлено відсутність передбачених законодавством підстав для вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, власником якого на час відповідних процесуальних дій залишався позивач ОСОБА_1 .

При цьому, суд першої інстанції зазначив, що вказані обставини не були відомі суду на момент розгляду заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, а тому місцевий суд вірно врахував, що заява ОСОБА_2 є вмотивованою та дійшов правильного висновку про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою від 04.10.2022.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням вимог закону, що є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали місцевого суду - без змін.

Крім того, колегія суддів зазначає, що після прийняття апеляційним судом постанови у даній справі (судове засіданні було призначено на 10.00 год 20.12.2022) за результатом розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 , на стадії складання повного судового рішення, на електронну пошту апеляційного суду о 12:57 год. 20.12.2022 надійшла заява ОСОБА_1 , в якій просив залишити його апеляційну скаргу без розгляду та крім цього вказав, що 19.12.2022 він подав до Мукачівського міськрайонного суду заяву (у справі № 303/6984/22) про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ДП «СЕТАМ», ОСОБА_2 , приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Кохан П.І., треті особи: ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів) та акту приватного виконавця.

Попри те, що процесуальним законодавством не передбачено залишення апеляційної скарги без розгляду та заяву подано після прийняття апеляційним судом постанови, дана заява ОСОБА_1 свідчить про втрату ним інтересу до розгляду поданої ним апеляційної скарги у даній справі.

Керуючись ст. 368, п. 1 ч. 1 ст 374, ст ст 375, 381- 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Мукачівського міськрайонного суду від 13 жовтня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 27 грудня 2022 року.

Головуюча:

Судді: