Справа № 295/3768/22
У х в а л а

Про залишення зустрічної позовної заяви без руху

"28" квітня 2022 р. м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М.,

вирішуючи питання про прийняття зустрічної позовної заяви представника ОСОБА_1 адвоката Гуртовенка Романа Михайловича до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю, поділ спільного майна подружжя, -

встановив:

Адвокат звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати земельну ділянку, кадастровий номер: :10:068:0054, площею 0.0267 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), за адресою: АДРЕСА_1 особистою приватною власністю ОСОБА_1 ; в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на 35/100 частин, а за ОСОБА_2 право власності на 17/100 частин бадинку АДРЕСА_2

Ухвалою суду від 14.02.2022 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом представника ОСОБА_2 адвоката Білоуса Романа Анатолійовича до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, поділ майна подружжя.

Відповідно до частин 1,2 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» за позовну заяву майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12 405,00 грн).

Встановлено, що у зустрічній позовній заяві адвокатом визначено ціну позову в сумі 274 932,00 грн, що в позові обґрунтовано посиланням на звіти про оцінку нерухомого майна, наданих ОСОБА_2 згідно яких вартість 52/100 частин будинку АДРЕСА_2 становить 350 064,00 грн, вартість земельної ділянки за указаною адресою становить 41 556,00 грн.

До зустрічної позовної заяви долучено підтвердження сплати судового збору у розмірі 2749,33 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», що кореспондується з положеннями ч. 2 ст. 176 ЦПК України, в разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Також встановлено, що в ухвалі Богунського районного суду м. Житомира від 07.02.2022 року про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_2 , судом було попередньо визначено суму судового збору виходячи з орієнтовної місцевої ринкової вартості нерухомості (1 кв.м. = 15 000,00 грн), орієнтовної місцевої ринкової вартості земельної ділянки (0,01 га = 27 000,00 грн).

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне попередньо визначити розмір судового збору і за зустрічним позовом.

Так, ОСОБА_1 висунуто вимогу про визнання за ним права власності на земельну ділянку площею 0,0267 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), за адресою: АДРЕСА_2 , та з урахуванням наведеної вище орієнтовної ринкової вартості земельної ділянки, вартість ділянки становить 72 090,00 грн.

Друга вимога стосується визнання за ОСОБА_1 права власності на 35/100 частин з 52/100 частин будинку АДРЕСА_2 , з урахуванням наведеної вище орієнтовної ринкової вартості нерухомості, загальної площі спірного будинку та частини, на яку ОСОБА_1 просить визнати за ним право власності, вартість спірного майна становить 1 069 183,00 грн.

З чого слідує, що 1% ціни позову становить 11 412,73 грн.

Таким чином, беручи до уваги фактично сплачену суму судового збору 2 749,32 грн, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 8663,40 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених та викладених вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Зустрічну позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Гуртовенка Романа Михайловича до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю, поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує 10 (десяти) днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу, його представнику.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення попереднього розміру судового збору до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів, з дня її підписання.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Чішман