Справа № 185/5733/22
Провадження № 2/185/2749/22
У Х В А Л А

29 листопада 2022 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Перекопського М.М.,

з участю секретаря судового засідання Єгоричевої К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засідання у приміщенні суду цивільну справу за позовом заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист права власності та про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

встановив:

У провадженні суду перебуває зазначена вище цивільна справа.

У судове засідання позивачі та представник позивача не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Про причини неявки суд не повідомили.

Суд, розглянувши матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

Згідно ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 29 липня 2021 року у справі № 359/7882/19, Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказана позиція неодноразово підтримувалася Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, яка у відповідності до частини четвертої статті 263 ЦПК України має враховуватися судами при застосуванні норм права.

Як встановлено судом, позивачка не з`явилася в судові засідання, призначені на 20 жовтня 2022 року та 29 листопада 2022 року.

Згідно довідок про доставку SMS позивачка була належним чином та своєчасно повідомлена про зазначені вище судові засідання.

У зв`язку із зазначеними по справі обставинами, беручи до уваги викладені вище норми чинного законодавства та зважаючи на правову позицію, висловлену Верховним Судом, суд приходить до висновку, що вказаний позов підлягає залишенню без розгляду з підстав, передбачених ст.223,257 ЦПК України.

Керуючись ст.223,257,260 ЦПК України, суд

постановив:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист права власності та про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя М. М. Перекопський