ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2444/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" червня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Мицик Ю.С.

при секретарі Куцолабської І.А.

учасники справи не з`явились,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , про призначення судової будівельно - технічної експертизи,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.

08.02.2022 від представника відповідачів надійшло клопотання про призначення у справі судової експертизи. Своє клопотання представник відповідачів обґрунтовував тим, що не погоджується з наданим позивачем висновком експерта № 246.04.21 від 26.04.2021 оскільки експерт не попереджений про кримінальну відповідальність та з цих підстав вважає неналежним доказом висновок експерта № 246.04.21 від 26.04.2021 за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження.

29.06.2022 в підготовче судове засідання учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином.

Від відповідачів та їх представника надійшли клопотання про відкладення розгляду справи.

Від представника позивачів надійшла заява, про розгляд справи за його відсутності. В поданій заяві просив відмовити в задоволенні клопотання про призначення у справі судової будівельно - технічної експертизи, оскільки в матеріалах справи наявний висновок експерта № 246.04.21 від 26.04.2021 за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження.

Суд, розглянувши клопотання про відкладення розгляду справи, вважає за належне залишити їх без задоволення, з огляду на наступне.

Указом Президента України від 24.02.2022 за №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб введено воєнний стан.

Указами Президента України від 14.03.2022 за №133/2022, від 18.04.2022 за №259/2022 та від 17.05.2022 №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строк дії воєнного стану в Україні, в тому числі, з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

Згідно із вказаними вище Указами Президента України, воєнний стан введено на всій території України.

Статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» встановлено, що воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені (ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Частинами 1-3 ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Крім того, суд зауважує, що під час дії в Україні воєнного стану Дарницький районний суд м. Києва здійснює правосуддя.

Рада суддів України в п. 1 Рішення №9 від 24.02.2022 звернула увагу усіх судів України на те, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Суд також враховує, що клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи не пов`язане з перешкодами в одержанні чи наданні доказів, які мають значення для спору, відповідачі скористалися правом на подачу відзиву на позовну заяву. Навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмежено, оскільки відповідно до статей 10 та 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" у період воєнного стану повноваження судів не можуть бути припинені.

Відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 240 Цивільного процесуального кодексу України).

Водночас, участь відповідачів та їх представника у судовому засіданні не є обов`язковою згідно із законом, не визнавалася вона такою й судом відповідно до ухвал, які наявні в матеріалах справи. При цьому, надаючи до суду клопотання про відкладення судового засідання, представник відповідача не навів достатнього обґрунтування неможливості участі представника відповідача у судовому засіданні (якщо вони вважали таку участь необхідною). Крім того, не скористалися правом на подачу клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Судом також зауважено, що на даний час в Дарницькому районному суді м. Києва працює система Електронний суд за допомогою якої учасники судового процесу можуть реалізувати права, визначені статтею 43 Цивільного процесуального кодексу України, та подавати в електронному форматі до суду процесуальні документи, пов`язані із розглядом справи у суді (як-то заяви по суті справи).

З огляду на наведене, зважаючи на належне повідомлення сторін про дату, час та місце розгляду справи, вимоги розумності строку судового розгляду, суд приходить до висновку, що клопотання про призначення судової будівельно - технічної експертизи може бути розглянуто за відсутності сторін та їх представників.

Суд зваживши доводи клопотання, дослідивши та оцінивши матеріалами справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог чинного законодавства, розгляд справи має бути справедливим, неупередженим та своєчасним, а метою вирішення цивільних справ є ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.3, 4, 5, 6 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Враховуючи зміст позовних вимог, те, що сторонами не надано висновків експерта в розумінні вимог ст. 102 ЦПК України, оскільки У висновку експерта № 246.04.21 від 26.04.2021 не зазначено, що експерт попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, для з`ясування розміру матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 необхідні спеціальні знання, суд вважає можливим призначити в даній справі судову будівельно - технічну експертизу.

При вирішенні питання про визначення установи чи експерта, які повинні проводити дане дослідження, суд, з урахуванням клопотання представника відповідачів, вважає за необхідне призначити проведення даної експертизи Київському науково-дослідному інститут судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Щодо питань, які необхідно поставити на роз`яснення судовому експерту, суд, з урахуванням обставин справи та виходячи з предмету позову, вважає за необхідне поставити запитання перед експертом в редакції, що зазначена в резолютивній частині ухвали.

З огляду на те, що в матеріалах справи відсутні відомості про відновлювальний ремонт в квартирі, проведення експертизи слід проводити шляхом безпосереднього огляду експертом квартири АДРЕСА_1 .

Зважаючи на те, що для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження в справі необхідно зупинити.

Керуючись ст.102-103, 104, 259 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Призначити по справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири судову будівельно - технічну експертизу, проведення якої доручити атестованому судовому експерту Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від дачі висновку та за дачу завідомо неправдивого висновку за ст.ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експерта поставити питання:

-що стало причиною залиття квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яке мало місце 09.12.2020?;

-з чиєї вини сталося залиття квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яке мало місце 09.12.2020?;

- Який розмір завданих збитків внаслідок залиття квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яке мало місце 09.12.2020 з урахуванням попереднього стану (ремонту, існуючих пошкоджень/ зношень матеріалів квартири) до залиття квартири?

Витрати по оплаті судової будівельно - технічної експертизи покласти на відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (адреса проживання: АДРЕСА_3 ).

Зобов`язати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 надати доступ до квартири АДРЕСА_1 , для огляду експертам.

В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи 753/15384/21 провадження № 2/753/2444/22.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Погодити проведення експертизи у строк понад 90 календарних днів.

На час проведення експертизи провадження по справі зупинити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення та підписання тексту ухвали.

Суддя: Мицик Ю.С.