У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2022 року суддя Подільського районного суду міста Києва Будзан Л.Д., розглянувши питання про відкриття провадження у справі

за позовом ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ),

до відповідача ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 )

про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду м. Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 , у якій просить суд розірвати шлюб із відповідачем.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку щодо необхідності залишення її без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Так, у відповідності до ч. 48 Цивільного процесуального кодексу України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Сторони це особи, між якими виник спір про право, який є предметом розгляду та вирішення судом, які мають відповідну юридичну заінтересованість та наділені цивільною та цивільно-процесуальною право- і дієздатністю.

Ознакою сторін, яка відрізняє їх від інших суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин, є, зокрема, поширення на них всіх правових наслідків та властивостей судового рішення.

Відповідач - у цивільному судочинстві сторона, якій пред`явлено позов.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Разом із тим, при вирішенні питання щодо відкриття провадження, судом встановлено, що позивачем у позовній заяві викладено лише ПІБ відповідача та можливу його адресу проживання/перебування, також вказано РНОКПП.

Задля встановлення відомостей щодо місця проживання/перебування відповідача, та, відповідно, вірного визначення підсудності вказаної справи, судом здійснено запит до відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб, натомість, такі дані встановити не вдалось можливим, оскільки згідно даних, що внесені до Реєстру територіальної громади м. Києва, в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» такої людини не знайдено.

Враховуючи викладене, а також те, що суд при таких обставинах позбавлений можливості вірно встановити підсудність вказаного позову, оскільки його подано за місцем проживання/перебування відповідача, натомість такі дані на даний час не знайшли свого підтвердження, суддя вважає за необхідне зобов`язати позивача надати інформацію, яка підтверджує проживання відповідача за вказаною у позові адресою.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надання строку позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись статями 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для виправлення недоліків позовної заяви у п`ять днів з дня отримання ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН