Постанова

Іменем України

30 листопада 2022 року

м. Київ

справа № 185/463/22

провадження № 61-8018св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Фаловської І. М.,

суддів: Карпенко С. О., Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 02 серпня 2022 року у складі колегії суддів Барильської А. П., Деркач Н. М., Куценко Т. Р.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі - ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження здоров`я.

Позовну заяву мотивував тим, що з 16 січня 1989 року до 31 березня 1997 року, з 04 вересня 1998 року до 13 жовтня 2000 року, з 04 травня 2005 року до 13 лютого 2019 року він працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах і отримав професійні захворювання. МСЕК встановила йому 60 відсотків втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності.

Просив стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» 120 000 грн у відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, оскільки саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, він втратив своє здоров`я.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням від 29 квітня 2022 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області позов задовольнив.

Стягнув з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 120 000 грн відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Рішення суд першої інстанції мотивував тим, що матеріалами справи підтверджено порушення права позивача на безпечні та здорові умови праці, що призвело до виникнення професійних захворювань та встановлення позивачу інвалідності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди.

З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, неможливість відновлення здоров`я позивача, необхідність постійного лікування та реабілітації, наявність вимушених змін у житті у зв`язку з наявністю професійних захворювань та інвалідності, місцевий суд визначив розмір грошового відшкодування моральної шкоди у 120 000 грн, що відповідатиме характеру та обсягу моральних страждань, які позивач пережив і які переживатиме надалі через ушкодження здоров`я.

Визначена судом сума моральної шкоди перевищує чотирикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня 2021 року, тому ця сума підлягає стягненню з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Короткий зміст рішень суду апеляційної інстанції

На рішення суду першої інстанції ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подало апеляційну скаргу.

Дніпровський апеляційний суд ухвалою від 08 липня 2022 року апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 квітня 2022 року залишив без руху для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня вручення копії ухвали.

Апеляційний суд зазначив, що у клопотанні про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Дніпровський апеляційний суд ухвалою від 02 серпня 2022 року апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 квітня 2022 року вважав неподаною та повернув апелянту.

Апеляційний суд виходив з того, що копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху згідно з довідкою про доставку електронного листа до електронної скриньки доставлена 13 липня 2022 року о 10:29:10, проте недоліки апеляційної скарги не усунуті.

Враховував, що заявник не усунув зазначені в ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2022 року недоліки, тому апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» визнав неподаною та повернув товариству.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у серпні 2022 року до Верховного Суду, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», посилаючись на порушення норм процесуального права, просило скасувати оскаржене судове рішення.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Підставою касаційного оскарження ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» зазначило порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права (абзац другий частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційну скаргу мотивувало тим, що 13 липня 2022 року відповідач ознайомився з ухвалою про залишення апеляційної скарги без руху. 18 липня 2022 року ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на виконання ухвали апеляційного суду від 08 липня 2022 року направило заяву про усунення недоліків разом із доказами про незадовільне (скрутне) матеріальне становище відповідача.

Зазначило, що відповідач усунув недоліки апеляційної скарги у строк, визначений апеляційним судом.

Проте в ухвалі про повернення апеляційної скарги від 02 серпня 2022 року апеляційний суд послався лише на отримання 13 липня 2022 року ухвали апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху.

Між тим на час постановлення ухвали апеляційного суду від 02 серпня 2022 року суд апеляційної інстанції отримав заяву про усунення недоліків разом з доказами про незадовільне (скрутне) матеріальне становище відповідача.

Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Рух касаційної скарги у суді касаційної інстанції

Ухвалою від 22 серпня 2022 року Верховний Суд відкрив касаційне провадження, витребував справу з суду першої інстанції, надіслав учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснив їм право подати відзив на касаційну скаргу.

Підставою для відкриття касаційного провадження є абзац другийчастини другої статті 389 ЦПК України.

У вересні 2022 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою від 25 листопада 2022рокуВерховний Суд призначив справу до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що у січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок ушкодження здоров`я.

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області рішенням від 29 квітня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнив.

Стягнув з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 120 000 грн в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

На рішення місцевого суду ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подало апеляційну скаргу.

Ухвалою від 08 липня 2022 року Дніпровський апеляційний суд апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 квітня 2022 року залишив без руху для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня вручення копії ухвали.

За довідкою про доставку електронного листа ухвала апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху від 08 липня 2022 року отримана одержувачем 13 липня 2022 року на електронну пошту (а. с. 78).

18 липня 2022 року ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» направило до апеляційного суду заяву про усунення недоліків з додатками, яку суд апеляційної інстанції отримав 29 липня 2022 року (а. с. 79-89).

Дніпровський апеляційний суд ухвалою від 02 серпня 2022 року апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 квітня 2022 року вважав неподаною та повернув апелянту.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Згідно з абзацом 2 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Межі розгляду справи судом

Підставою для відкриття касаційного провадження є абзац 2 частини другої статті 389 ЦПК України (неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права).

Касаційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою і другою статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Повертаючи апеляційну скаргу заявнику, апеляційний суд виходив з того, що копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, згідно з довідкою про доставку електронного листа до електронної скриньки одержана відповідачем 13 липня 2022 року о 10:29:10, проте недоліки апеляційної скарги не усунуті.

Верховний Суд з такими висновками апеляційного суду не погодився враховуючи наступне.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є право оскарження судових рішень (стаття 129 Конституції України). Реалізація цього права здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Стаття 356 ЦПК України встановила вимоги щодо форми і змісту апеляційної скарги.

Згідно із частиною другою статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За частиною третьою статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Із справи убачається, що у червні 2022 року ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подало апеляційну скаргу на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 квітня 2022 року. Зокрема, в апеляційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» просило відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Ухвалою від 08 липня 2022 року Дніпровський апеляційний суд апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 квітня 2022 року залишив без руху для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня вручення копії ухвали.

Апеляційний суд зазначив, що у клопотанні про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Згідно із довідкою про доставку електронного листа ухвалу апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху від 08 липня 2022 року товариство отримало 13 липня 2022 року на електронну пошту (а. с. 78).

18 липня 2022 року ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» направило до апеляційного суду заяву про усунення недоліків з додатками, яку суд апеляційної інстанції отримав 29 липня 2022 року (а. с. 79-89).

Дніпровський апеляційний суд ухвалою від 02 серпня 2022 року апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 квітня 2022 року вважав неподаною та повернув апелянту.

Повертаючи апеляційну скаргу апеляційний суд виходив з того, що копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, згідно з довідкою про доставку електронного листа до електронної скриньки відповідач отримав 13 липня 2022 року о 10:29:10, проте недоліки апеляційної скарги не усунув.

Між тим суд апеляційної інстанції не звернув уваги на подану ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» заяву про усунення недоліків з додатками від 18 липня 2022 року, яку апеляційний суд отримав 29 липня 2022 року.

Верховний Суд звертає увагу на те, що клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати апеляційний суд не вирішив.

Подаючи клопотання про зменшення або звільнення, відстрочення, або розстрочення сплати судового збору, особа вправі очікувати задоволення судом такого клопотання, що, очевидно, надає їй підстави не сплачувати судовий збір, тому одночасна відмова у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та визнання неподаною і повернення апеляційної скарги чи іншого процесуального звернення є невиправданим.

У разі відмови у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору суд може продовжити заявнику строк для сплати судового збору. Реалізацією особою процесуального права на подання клопотання про звільнення від сплати судового збору не може оцінюватись судом як невиконання вимог ухвали суду про сплату судового збору та мати наслідком повернення апеляційної скарги, оскільки це за процедурою порушує право на справедливий суд, гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 751/3840/15-ц (провадження № 14-280цс18) наголошено на тому, що повернення апеляційної скарги з тих підстав, що особа не виконала вимог ухвали про усунення недоліків, можливо лише у тому випадку, коли особа отримала відповідну ухвалу суду, тобто ознайомилася з її змістом, але ухилилася від виконання вимог, указаних в ухвалі.

Розглядаючи клопотання ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відстрочення сплати судового збору, у разі відмови в його задоволенні, апеляційний суд повинен був діяти відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України і продовжити заявнику строк на усунення недоліків з таким розрахунком, щоб заявник мав можливість усунути зазначені недоліки і сплатити судовий збір з урахуванням відмови у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, а не одразу повертати апеляційну скаргу.

Подібні правові висновки висловлені Верховним Судом у постановах від 01 квітня 2020 року у справі № 503/1904/16-ц (провадження № 61-16898св18), від 21 квітня 2021 року у справі № 216/4979/19 (провадження № 61-17040св20) від 28 вересня 2022 року у справі № 755/17444/20 (провадження № 61-15165св21).

За таких обставин ухвала Дніпровського апеляційного суду від 02 серпня 2022 року є передчасною та такою, що порушує право заявника на справедливий суд, гарантоване статтею 6 Конвенції, а тому підлягає скасуванню з направленням справи до апеляційного суду для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно з частинами першою, третьою-четвертою статті 406 ЦПК України ухвали судів першої та апеляційної інстанцій можуть бути оскаржені в касаційному порядку у випадках, передбачених пунктами 2, 3 частини першої статті 389 цього Кодексу. Касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанцій розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції. У випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції.

Частиною шостою статті 411 ЦПК України передбачено, що підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу задовольнити, ухвалу суду апеляційної інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Щодо судових витрат

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки справа направляється для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, то розподіл судових витрат Верховний Суд не здійснює.

Керуючись статтями 400, 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» задовольнити.

Ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 02 серпня 2022 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий І. М. Фаловська
Судді: С. О. Карпенко С. Ю. Мартєв В. В. Сердюк В. А. Стрільчук