Ухвала

14 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 195/2134/21

провадження № 61-9622 ск 22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , як представника приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Перше Травня», на рішення Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 18 квітня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Перше Травня» про визнання неукладеним договору оренди земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

1. У жовтні 2022 року ОСОБА_1 , як представник приватного сільськогосподарського підприємства«Агрофірма «Перше Травня», звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 18 квітня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 серпня 2022 року, у якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позову відмовити.

2. Проте касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

3. Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

4. Заявник до касаційної скарги додав квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1816,00 грн (квитанція № Ю451/11525399/1).

5. Проте підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

6. Також частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

7. Так, ОСОБА_2 звернулася до суду із зазначеним позовом у 2021 році, заявивши дві вимоги немайнового характеру (визнання неукладеним договір оренди земельної ділянки, припинення та скасування державної реєстрації речового права) та одну вимогу майнового характеру (повернення земельної ділянки).

8. Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом, визначено, що судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

9. Також підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом, визначено, що судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

10. Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2021 року установлено на рівні 2270,00 грн.

11. Таким чином, за подання касаційної скарги у справі № 195/2134/21 має бути сплачено 3632,00 грн судового збору (2270,00 грн * 0,4 * 2 * 200 %), в частині оскарження позовних вимог немайнового характеру.

12. Отже, заявник має доплатити судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження позовних вимог немайнового характеру у розмірі 1816,00 грн (3632,00 грн - 1816,00 грн).

13. Щодо оскарження судових рішень в частині вимоги майнового характеру варто зазначити, що аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріали не дозволяють встановити ціну позову в частині вимоги про повернення земельної ділянки (вартість такої земельної ділянки).

14. Таким чином, заявнику необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги у справі № 195/2134/21, в частині вимоги майнового характеру, підтвердивши його розмір належними доказами, та сплатити (доплатити) його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна.

15. Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу: 101;22030102,__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір (https://supreme.court.gov.ua/supreme/gromadyanam/platig/).

16. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

17. На підтвердження сплати судового збору заявнику необхідно надати суду оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

18. Крім цього, Законом України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» за поданням Президента України В. О. Зеленського були суттєво обмежені повноваження Верховного Суду щодо відкриття касаційного провадження. Закон набрав чинності 08 лютого 2020 року.

19. Так, якщо до зазначених змін частина друга статті 389 ЦПК України передбачала, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, то зазначеним законом частина друга статті 389 ЦПК України викладена в новій редакції.

20. Починаючи з 08 лютого 2020 року учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, які не підлягають касаційному оскарженню, з підстави неправильного застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1. якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2. якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3. якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4. якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

21. Пункт 5 частини другої статті 392 ЦПК України вимагає, що у касаційній скарзі повинно, зокрема, бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

22. Як на підставу касаційного оскарження рішень судів попередніх інстанцій заявник посилається на:

22.1. неповноту встановлених обставин, які мають значення для справи;

22.2. невідповідність висновків суду обставинам справи;

22.3. істотне порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

23. Справді, пунктом 1 частини третьої статті 411 ЦПК України визначено, що підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу.

24. Водночас обов`язковою умовою застосування положень пункту 1 частини третьої статті 411 ЦПК України є визначення та наведення заявником у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 ЦПК України, тобто у який спосіб недослідження доказів призвело до неурахування висновку, викладеного у постанові Верховного Суду, чи доводить необхідність відступлення від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду, або ж свідчить про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

25. Проте у поданій заявником касаційній скарзі такі підстави не наведені.

26. З огляду на вищевикладене заявник має надати до суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданими до неї матеріалами відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали, зазначивши, в чому полягає неправильне застосування судами норм матеріального права чи порушення норм процесуального права із наведенням та належним обґрунтуванням (мотивуванням) підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 ЦПК України.

27. Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

28. Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 , як представника приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Перше Травня», на рішення Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 18 квітня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Перше Травня» про визнання неукладеним договору оренди земельної ділянки.

2. Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/ В. В. Пророк