БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2-зз/356/1/22
Справа № 356/56/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.04.2022 Березанський міський суд Київської області у складі

головуючого судді Голік Г.К.

за участю секретаря Бейгул Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березань заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

02.02.2022 року заявниця звернулась до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, в якому зазначила , що 07.10.2010 року ухвалою Березанського міського суду Київської області справа № 2-з-1 було накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 . Первісний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання будинку спільною сумісною власністю подружжя залишено без розгляду. При постановленні вищезазначеної ухвали суд не вирішив питання щодо скасування заходів забезпечення позов. Заявниця є власником будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , накладений арешт обмежує її права як власника, що перешкоджає розпорядженню майном, тому виникла необхідність про скасування заходів забезпечення , а саме зняття арешту з майна.

Заявниця в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності.

Березанський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) належним чином повідомлений про час та місце слухання заяви, в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву в якій, просить розгляд клопотання слухати без їх участі.

ОСОБА_2 відповідно до свідоцтва про смерть, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної справи № 2/356/6/13, клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1ст.158ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч.ч. 7,9 ст. 158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 07.10.2010 року накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 .(а.с.11 справа №2-з-1/2010)

У провадженні Березанського міського суду Київської області перебувала цивільна справа № № 2/356/6/13 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання будинку спільною сумісною власністю подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна подружжя.

З дослідженої цивільної справи, наданої на запит суду, архівом Березанського міського суду Київської області 2/356/6/2013, та наданої копії ухвали заявником від 15.10.2013року вбачається, що первісний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання будинку спільною сумісною власністю подружжя , залишено без розгляду.(а.с.132 т.2 справ№2/356/6/2013).

Під час винесення ухвали суду від 15.10.2013 року, судом не було вирішено питання про скасування вжитих заходів забезпечення позову, що стало підставою для звернення заявника до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1- 4 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

У пунктах 1,4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 « Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» судам роз`яснено, що забезпечення позову допускаються на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд ( суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовними вимогами. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Також слід зазначити, що статтею 124 Конституції України визначено принцип обов`язковості судових рішень, який з огляду на положення статей 2, 18, 153 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про забезпечення позову. При цьому відповідно до частини третьої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 №ETS N 005 та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Н. проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. При чому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Відповідно до ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Питання про скасування заходів забезпечення позову судом не вирішено судом при постановленні рішення.

Статтею 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Розглядаючи питання про скасування заходів забезпечення позову, суд пересвідчився в тому, що не існує реальної загрози у скасуванні відповідної заборони.

Вирішуючи питання про скасування заходів забезпечення позову, суд бере до уваги інтереси осіб, права яких можуть бути порушенні, у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, у відповідності з нормами процесуального права, є всі підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст.ст.158,247,260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Березанського міського суду Київської області від 07.10.2010 року, а саме зняти арешт нерухомого майна житлового будинку АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київської апеляційного суду, протягом п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя: Г. К. Голік