СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/24851/21

пр. № 2/759/1452/22

25 жовтня 2022 року Святошинський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Єросової І.Ю.,

при секретарі судових засідань Ткачук К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради (м. Київ, вул. Хрещатик, 36), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Науменко Марина Геннадіївна ( АДРЕСА_2 ) про визначення частки у праві спільної сумісної власності та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

01.11.2021 р. засобами поштового зв`язку адвокат Орлов А.П., який представляє інтереси позивача звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом у якому просить встановити, що ОСОБА_2 за її життя належала 1/2 частка спільної сумісної власності, а саме: кв. АДРЕСА_3 . Також визнати за позивачем право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_3 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування позову зазначає, що як законний спадкоємець позбавлений свого права на спадкування у зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину. Така відмова обгрунтована тим, що частка у квартирі частина якої спадкується виділена не була, що позбавляє нотаріуса можливості у видачі свідоцтва. Таким чином позивач звернувся до суду, оскільки у позасудовому порядку йому було відмовлено.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 28.12.2021 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

18.07.2022 р. до суду надійшов відзив від представника відповідача, у якому він просить вирішити справу відповідно до вимог чинного законодавства.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 05.07.2022 р. справу призначено до судового розгляду.

Позивач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подає до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач у судове засідання не з`явився, розгляд справи просить проводити за його відсутності.

Третя особа у судове засідання не з`явилась, розгляд справи просить проводити за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, у тому числі і матеріали спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оцінивши зібрані у справі докази, суд доходить наступного висновку.

Судом встановлено, що 27.08.2002 р. було укладено договір купівлі-продажу квартири за адресою АДРЕСА_4 між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (продавцями) та ОСОБА_5 , який діяв від імені ОСОБА_6 , ОСОБА_2 (покупці), який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кожухар Р.В. за реєстровим № 5207.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Святошинським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (актовий запис №366).

Відповідно до заяви ОСОБА_1 від 16.05.2020 р., останній прийняв спадщину, яка залишилась після померлої ОСОБА_2 . Крім ОСОБА_1 спадцоємцем також є ОСОБА_6 , інших спадкоємців немає.

Відповідно до заяви ОСОБА_6 від 01.06.2020 р., останній відмовився від належної йому спадщини, яка залишилась після померлої ОСОБА_2 .

Таким чином судом визнається, що юридично частка ОСОБА_7 у праві спільної сумісної власності не була виділена, однак фактично становила Ѕ частину зазначеного нерухомого майна, яким є житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.11.2020 р., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Науменко М.Г., розглянувши документи подані ОСОБА_1 постановлено відмовити ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилося після померлого спадкодавця ОСОБА_2 . Відповідно до тексту постанови, вказана нотаріальна дія не може бути вчинена з наступних підстав: оскільки частки кожного із співвласників квартири АДРЕСА_3 , що належить на праві спільної сумісної власності відповідно до Договору купівлі-продажу квартири, посвідченого Кожухар Р. В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріальної округу від 27 серпня 2002 року, за реєстровим № 5207 та зареєстрованого в КП Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна від 30 серпня 2002 року і записано у реєстрову книгу № д. 1065-187 за реєстровим №2226, не виділено.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Суд звертає увагу на те, що для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.

Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України).

З урахуванням зазначеного, суд резюмує, що визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі, про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування.

Аналогічний правовий висновок неодноразово було викладено Верховним Судом у постановах від 20 червня 2018 року у справі № 640/13903/16-ц (провадження № 61-15147св18); від 20 червня 2018 року у справі № 266/5267/18 (провадження № 61-6647св19); від 20 березня 2019 року у справі № 550/1040/16-ц (провадження № 61-28423св18); від 22 квітня 2020 року у справі № 601/2592/18 (провадження № 61-17859св19); від 22 квітня 2020 року у справі № 127/23809/18 (провадження № 61-11210св19); від 27 травня 2020 року у справі № 361/7518/16-ц (провадження № 61-43734св18), від 16 вересня 2020 року у справі № 464/1663/18 (провадження № 61-9410св19), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Матеріалами справи доведено, що ОСОБА_2 належала Ѕ частина квартири за адресою АДРЕСА_4 , яка за правом на спадкування після смерті спадкодавця може бути визнаною на праві власності за позивачем, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення.

Керуючись: ст. ст. 25, 357, 392, 1217, 1218, 1220, 1222, 1226 ЦК України, ст.ст.6-13, 18, 19, 71-79, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 284, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради (м. Київ, вул. Хрещатик, 36), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Науменко Марина Геннадіївна ( АДРЕСА_2 ) про визначення частки у праві спільної сумісної власності та визнання права власності, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІПН: НОМЕР_1 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_3 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя І.Ю. Єросова