Справа № 308/8139/20
Провадження № 22-ц/4806/484/22
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

27 грудня 2022 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого: судді Джуги С.Д.,

суддів: Фазикош Г.В., Куштана Б.П.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 19 жовтня 2021 року у складі судді Хамник М.М., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

05 травня 2022 року ОСОБА_1 подав до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу на заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 19 жовтня 2021 року, в якій заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

На обґрунтування пропуску строку ОСОБА_1 зазначив, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Наведене свідчить, що право на апеляційне оскарження заочного рішення має учасник справи незалежно від його процесуального статусу, в тому числі і позивач. В судовому засіданні при розгляді судом заяви про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 участі не приймав, про дату та час судового засідання обізнаний не був. Про судове засідання з перегляду заочного рішення не була обізнана і відповідач, оскільки протягом тривалого часу разом з дітьми перебувала за межами України. Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 в Україні було введено воєнний стан, який триває безперервно по даний час. Копію ухвали від 24.01.2022 не отримував, а довідався про її існування в канцелярії суду першої інстанції.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 20 травня 2022 року подану апеляційну скаргу залишено без руху, а вказані ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження - визнано неповажними, оскільки значний пропуск строку на апеляційне оскарження не є виправданим, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, у серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 жовтня 2021 року клопотання позивача та його представника про залишення без розгляду позовних вимог в частині визначення місця проживання неповнолітньої дитини задоволено. Залишено без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання неповнолітньої дитини. Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено. Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , укладений 05 жовтня 1996 року та зареєстрований відділом реєстрації актів громадянського стану Ужгородської міської ради (свідоцтво про укладення шлюбу серія НОМЕР_1 , актовий запис №528) - розірвано. Вирішено питання по судовим витратам.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 січня 2022 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 жовтня 2021 року залишено без задоволення.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 31 березня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 , залишено без задоволення. Заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 жовтня 2021 року, залишено без змін.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 12 травня 2022 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 19 жовтня 2021 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу на підставі п.3 ч.1 ст.358 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно з ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч.2 ст.288 ЦПК України позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно ст.354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається - протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Отже, законом визначені процесуальні строки апеляційного оскарження заочного рішення для позивача в загальному порядку, у відповідача виникає право на апеляційне оскарження заочного рішення лише після проведення судом першої інстанції процедури його перегляду за заявою відповідача і постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. З аналізу змісту вказаних норм слідує, що строк на апеляційне оскарження заочного рішення для позивача відраховується з дня складення повного тексту заочного рішення, а для відповідача починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Право позивача на апеляційне оскарження заочного рішення у встановленому законом строки не пов`язане із реалізацією відповідачем права на перегляд заочного рішення.

Таким чином тридцятиденний строк на апеляційне оскарження заочного рішення від 19 жовтня 2021 року для позивача закінчився 18 листопада 2021 року. Апеляційну скаргу подано позивачем лише 05 травня 2022 року, тобто майже через 7 місяців після ухвалення заочного рішення.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Тобто поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження є правом суду, яке останній реалізує лише встановивши об`єктивну неможливість дотримання особою, яка подає апеляційну скаргу, відповідних вимог процесуального закону щодо строків оскарження судового рішення.

Як зазначалось вище, заочне рішення ухвалено у даній справі 19 жовтня 2021 року. У той же день, 19 жовтня 2021 року представником позивача ОСОБА_3 до суду першої інстанції було подано заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника, за наявними матеріалами, проти винесення заочного рішення не заперечував. З матеріалів справи також слідує, що позивач та його представник був обізнаний, як про розгляд справи на 19.10.2021 року (дата винесення заочного рішення), так і про наявність судового провадження про розгляд заяви відповідача про перегляд заочного рішення, про що свідчать довідки про доставку смс-повідомлення. Відтак, посилання апелянта на те, що позивач не був обізнаний про наявність ухвали про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення стростовується матеріалами справи.

Більше того, позивачем пропущено строк на апеляційне оскарження, як з дня ухвалення заочного рішення (подано майже через 7 місяців після ухвалення заочного рішення), так і з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (апеляційну скаргу подано через 4 місяці і з дня постановлення ухвали про перегляд заочного рішення без задоволення).

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що при апеляційному перегляді вказаного заочного рішення (за результатами розгляду якого постановою Закарпатського апеляційного суду від 31 березня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, а заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 жовтня 2021 року залишено без змін) правом на подання відзиву чи інших клопотань позивач не скористався.

При цьому, з даним позовом про розірвання шлюбу звернувся до суду саме апелянт ОСОБА_1 , а тому йому було достеменно відомо про наявність вказаного судового провадження.

Вказані обставини дають підстави вважати, що позивач був обізнаний про ухвалення заочного рішення, а тому мав можливість своєчасно використати своє процесуальне право на апеляційне оскарження заочного рішення у передбачений законом строк.

Щодо посилання позивача на введення воєнного стану в Україні, то слід зазначити, що строк на апеляційне оскарження заочного рішення закінчився ще до введення в Україні воєнного стану, а тому дані посилання є також безпідставними.

Таким чином, апелянтом не доведено поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а тому вищевказані підстави були визнані неповажними.

Апелянту надано строк на протязі десяти днів з дня отримання ухвали для можливості звернутися до Закарпатського апеляційного суду та вказати інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Копія ухвали від 20 травня 2022 року ОСОБА_1 неодноразово надсилалась судом апеляційної інстанції для виконання.

Однак, станом на сьогоднішній день, вимоги ухвали суду апелянтом не виконано.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. (ч. 1ст. 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Принцип юридичної визначеності як складова частина конституційного принципу верховенства права зобов`язує апелянта самостійно цікавитися перебігом розгляду його скарги в суді апеляційної інстанції. Тривала відсутність такого інтересу з боку апелянта свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом на апеляцію.

З моменту подання апелянтом ОСОБА_1 апеляційної скарги, а саме з 05 травня 2022 року, ним не вжито жодних заходів для того, щоб дізнатися про стан своєї апеляційної скарги.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року," «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року).

У статті 44 ЦПК України закріплено обов`язок учасників справи, добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

Згідно ч. 4 ст. 357, п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З огляду на те, що вимоги ухвали суду апелянтом не виконано, зокрема, не наведено інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, відтак слід застосувати положення п.4 ч.1 ст.358 ЦПК України, відповідно до якого суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст.357, 358 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 19 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак протягом тридцяти днів може бути оскаржена до Верховного Суду.

Головуючий:

Судді: