Справа № 624/227/22
№ провадження 2/624/95/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2022 року Кегичівський районний суд Харківської області в складі: головуючого - судді Крапівки Т.В., за участю секретаря Лебідь Л.В., розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Кегичівка, Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кегичівської селищної ради Харківської області, третьої особи Кегичівської державної нотаріальної контори Харківської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом про встановлення факту, що має юридичне значення, родинних відносин між фізичними особами, а саме, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною племінницею померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позовна заява обґрунтована тим, що позивач ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , її дошлюбне прізвище - ОСОБА_3 , її батьком був ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Батько мав рідного брата ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який 05.09.1961 уклав шлюб з ОСОБА_6 , яка після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_3 ». Остання мала рідну сестру ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка уклала 25.11.1967 шлюб з ОСОБА_8 та змінила прізвище на « ОСОБА_9 », шлюб був розірваний 06.02.1985. ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , і після її смерті за заявою позивача у Кегичівській державній нотаріальній конторі заведено спадкову справу № 67947034, номер у нотаріуса 94/2021. Постановою Кегичівської державної нотаріальної контори Харківської області № 4/02-31 від 10.01.2022 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії по видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, розташовану в АДРЕСА_1 , оскільки віднесення до п`ятої черги спадкоємців за законом здійснюється згідно п. 4.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України на підставі судового рішення про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Встановлення зазначеного факту необхідне для отримання спадщини.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 09 травня 2022 року у справі було відкрито провадження, позовна заява прийнята до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

19 травня 2022 року на адресу суду надійшла заява третьої особи в якій державний нотаріус повідомив, що спадкова справа № 94/2021 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка на день смерті була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1 , була відкрита на підставі заяви ОСОБА_1 , яка подана відповідно до ст. 1269 ЦК України (номер у Спадковому реєстрі 67948034). Інших спадкоємців за законом немає. На день смерті спадкодавця в шлюбі не перебувала, заповіту не залишила. 10 січня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Кегичівської державної нотаріальної контори Харківської області з питання видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 в порядку ст. 1265, ч. 3 ст. 1266 ЦК України. Оскільки спадкоємець немала можливості подати документи, необхідні для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, ОСОБА_1 було роз`яснено можливість вирішення зазначеного питання у судовому порядку, в зв`язку з чим видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії для встановлення факту родинних відносин з померлою ОСОБА_2 .

26 травня 2022 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. В даному відзиві зазначено, що у вирішенні даного спору селищна рада покладається на розсуд суду. Проте зазначив, що відповідно до вимог ЦК та роз`яснення Міністерства юстиції України від 11 жовтня 2011 року при вирішенні питання, хто є спадкоємцем за законом, враховуються такі юридичні факти, як: родинні стосунки (кровна спорідненість), шлюбні відносини, усиновлення (удочеріння), перебування на утриманні спадкодавця. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі: відсутності спадкоємців попередньої черги; усунення їх від права на спадкування; неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Зазначили, що з наданих позивачем документів неможливо встановити наявність чи відсутність інших спадкоємців, її кровну спорідненість із спадкоємцем. Також повідомили суд про те, що поховання ОСОБА_2 здійснювала селищна рада, оскільки на момент виявлення її тіла заходи розшуку потенційних спадкоємців результатів не дали, що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 08 липня 2021 року № 7.

09 червня 2022 року позивачем на адресу суду надано відповідь на відзив, в якому вона зазначила, що нею до позовної заяви додані всі необхідні документи на підставі яких можливо встановити спорідненість із померлою ОСОБА_2 . Зазначила, що визнати або заперечити, що поховання померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 її тітки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , здійснено Кегичівською селищної радою, оскільки відповідна претензія до спадкоємців у спадковій справі після її смерті відсутня. Щодо інших доводів у відзиві позивач не заперечувала та визнала в повному обсязі.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 09 серпня 2022 року підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явилася, але надала суду заяву в якій просила провести розгляд справі за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягала в повному обсязі та просила їх задовольнити на підставі доказів, які надані нею до позовної заяви.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, але відповідач у відзиві просив розглядати справу без участі їх представника, за наявними в ній матеріалами.

Третя особа - державний нотаріус Терещенко Л.О. в судове засідання не з`явилася, але надіслала на адресу суду заяву в якій просила провести розгляд справи за її відсутності за наявними в матеріалах справи документами.

Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши та оцінивши докази по справі та співставивши їх у відповідності до норм чинного законодавства, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України передбачено як підставу встановлення факту, що має юридичне значення, встановлення родинних відносин між фізичними особами.

Так, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів то відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування» особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року.

Оскільки зі змісту поданого ОСОБА_1 позову вбачається спір про право стосовно спадкового майна після смерті ОСОБА_2 , то позивач звернулася до суду саме з позовом про встановлення родинних відносин, після того, як ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 19.04.2022 заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин була залишена без розгляду, тому дана справа повинна розглядатись в межах позовного провадження.

Стаття 318 ЦПК України передбачає, що у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість встановлення такого факту інакше як в судовому порядку.

Ст. 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до змісту ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (частина 1 ст. 81 ЦПК України).

Згідно із ч.2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 79, 80 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Кегичівка, Кегичівського району, Харківської області померла ОСОБА_2 , про що свідчить копія повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 7 від 08.07.2021.

Після її смерті позивач ОСОБА_1 звернулася до Кегичівської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини. На підставі даної заяви нотаріусом була заведена спадкова справа № 94/2021 (номер у Спадковому реєстрі 67948034).

10 січня 2022 року позивач звернулася до Кегичівської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини за законом, але їй в цьому було відмовлено в зв`язку з тим, що не підтверджено факт родинних відносин з померлою ОСОБА_2 , що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 4/02-31 від 10.01.2022, виданою Кегичівською державною нотаріальною конторою Харківської області.

Згідно копії повторного свідоцтва про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 від 26.11.1962 серія НОМЕР_1 вбачається, що батьками ОСОБА_7 записано: мати - ОСОБА_10 , батько - ОСОБА_11 .

Згідно копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 4 від 25.11.2020 вбачається, що 25 листопада 1967 року ОСОБА_7 уклала шлюб з ОСОБА_8 та після реєстрації шлюбу обрала прізвище чоловіка « ОСОБА_9 ».

Згідно копії довідки № 65 від 19.10.2001 вбачається, що 06 лютого 1985 року ОСОБА_2 розірвала шлюб з ОСОБА_8 та після розірвання шлюбу залишила прізвище « ОСОБА_9 ».

Згідно копії повторного свідоцтва про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_9 від 20.10.1992 серії НОМЕР_2 вбачається, що батьками ОСОБА_6 записано: мати - ОСОБА_10 , батько - ОСОБА_11 .

Згідно копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 0 від 09.07.2021 вбачається, що 05 вересня 1961 року ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_5 та після реєстрації шлюбу обрала прізвище чоловіка « ОСОБА_3 ».

Згідно копії запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 від березня 1937 року № 80/23 вбачається, що батьками ОСОБА_5 записано: мати - ОСОБА_12 , батько - ОСОБА_13 .

Згідно копії повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № від 09.07.2021 вбачається, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Шляхівською сільською радою Кегичівського району Харківської області вбачається, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 від 20.12.1967 серія НОМЕР_4 вбачається, що батьками ОСОБА_14 записано: мати - ОСОБА_15 , батько - ОСОБА_4 .

Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 від 23.09.1989 вбачається, що 23 вересня 1989 року ОСОБА_14 уклала шлюб з ОСОБА_16 та після реєстрації шлюбу обрала прізвище чоловіка « ОСОБА_17 ».

Так, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника).

Частиною 1 ст. 1265 ЦК України визначено, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Дядьками (тітками) називають братів (сестер) матері або батька, а також їх подружжя, але дружини і чоловіки вже не є кровними родичами.

Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня їх споріднення.

Встановлення факту родинних відносин може мати місце, якщо з певних причин зазначений факт не був зареєстрований органами Державної реєстрації актів цивільного стану, у реєстрації цього факту було відмовлено або помилка органу Державної реєстрації актів цивільного стану у актовому запису має настільки давнє походження, що її виправлення має потягнути за собою цілу низку виправлення в інших актових записах.

Тому суд повинен перевірити наявність причин, за яких неможливо отримати документ, що посвідчує цей факт, а потім наявність цього факту.

Відповідно до ст.319 ЦПК України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Але як вбачається з матеріалів справи позивач не зверталася до суду з клопотаннями про витребування доказів по даній справі.

Згідно з положеннями статей 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Так, позивачем доведений факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_18 , які були рідними сестрами, а також те, що вона є рідною донькою ОСОБА_4 . Між тим з наданих суду позивачем в якості доказів документів суд не може встановити наявність родинного зв`язку між ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 та ОСОБА_1 , як між двоюрідними тіткою та племінницею, оскільки між ними відсутній кровний зв`язок. Жодного належного доказу того, що ОСОБА_2 є двоюрідною тіткою та має з нею ступінь споріднення, як зазначає позивач, суду не надано, так само як і не вбачається наявності цього доказу з матеріалів спадкової справи, про що свідчить відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. Крім цього, позивачем не доведений факт родинних відносин між її батьком ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , оскільки до суду не надано свідоцтво про народження ОСОБА_4 . Разом з тим доведення цього факту не впливає на висновок суду щодо відсутності кровного зв`язку заявника ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_2 .

За таких обставин, враховуючи, що достатніх доказів на підтвердження факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 суду подано не було, у задоволенні позову необхідно відмовити.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, витрати по сплаті судового збору необхідно залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 4, 12, 76, 78, 81, 95, 263-268, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Кегичівської селищної ради Харківської області, третьої особи Кегичівської державної нотаріальної контори Харківської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Харківського апеляційного суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення виготовлений 09 вересня 2022 року.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка с. Шляхове, Кегичівського району, Харківської області, громадянка України, ІПН НОМЕР_6 , паспорт серії НОМЕР_7 , виданий Кегичівським РВ УМВС України в Харківській області 09.12.1997, зареєстрована та проживає: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Кегичівська селищна рада Харківської області, юридична адреса: вул. Волошина, буд. 33, смт. Кегичівка, Красноградський район, Харківська область, .

Третя особа: Кегичівська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), місцезнаходження за адресою: 64003, Харківська область, Красноградський район, смт. Кегичівка, вул. Волошина, 93/г.

Суддя Т.В. Крапівка