23.12.2022 р. м. Жмеринка
Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Грушковська Л.Ю., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ майна подружжя, -
в с т а н о в и л а :
До Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області надійшла із Святошинського районного суду м. Києва за підсудністю дана цивільна справа .
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено новий склад суду та передано справу судді Грушковській Л.Ю.
Позивач ОСОБА_1 в позовній заяві просила: 1) встановити факт проживання однією сім`єю між нею та ОСОБА_2 з 24.08.2015 року по 22.12.2020 року; 2) визнати транспортний засіб марки РУТА, модель 23, тип транспортного засобу автобус-загальний D, 2011 року випуску, шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , зареєстрований 13.02.2020 року, ТСЦ 3246, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , видане 13.02.2020 року об`єктом спільної сумісної власності подружжя; 3) визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину транспортного засобу марки РУТА, модель 23, тип транспортного засобу автобус-загальний D, 2011 року випуску, шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , зареєстрований 13.02.2020 року, ТСЦ 3246, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , видане 13.02.2013 року; 4) визнати автобус марки (моделі) РУТА 19, автобус D, 2008 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , реєстраційний номер НОМЕР_5 , зареєстрований Центром 8046 24.05.2017 року (дата першої реєстрації 22.08.2008 року) об`єктом спільної сумісної власності подружжя; 5) визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину автобусу марки (моделі) РУТА 19, автобус D, 2008 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , реєстраційний номер НОМЕР_5 , зареєстрований Центром 8046 24.05.2017 року (дата першої реєстрації 22.08.2008 року); 6) розірвати шлюб між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований у Святошинському районному у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 22.12.2020 року, актовий запис №1435; стягнути з відповідача судові витрати.
Судом встановлено, що позивачем ОСОБА_1 заявлено шість позовних вимог, однак в матеріалах справи міститься одна квитанція про сплату судового збору в розмірі 992,40 грн.
Подана заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.
Відповідно до вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен у позовній заяві зазначити, в тому числі, ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.
Пунктом 2 ч.1ст.176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна.
Частиною 4ст. 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору або звільнення за законом позивача від його сплати, в розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір».
Позивачем в позовній заяві ціна позову зазначена у розмірі 395633,20 грн.
Як роз`яснено у п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про розгляд справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року № 11, поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленимистаттями 69-72 СК таст. 372 ЦК. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.
Слід зазначити, що вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Крім того, що відповідно до ч. 1 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (№ 2658-ІІІ) звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначенийпостановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.
У відповідності до п. п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.
Згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року (№ 358) оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», хоча б за однією із спеціалізацій у межах напрямку «1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму «2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності».
Разом з тим, в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна, зокрема транспортних засобів, які б відповідали вищевказаним вимогам закону, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити вартість майна, на яке позивач просить визнати право власності.
Згідно з ч.2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.
Тому, на підтвердження зазначеної у заяві ціни позову позивачу необхідно надати докази дійсної вартості спірного майна.
Крім того, щодо позовних вимог про поділ спільного майна суд зазначає, що судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну позовну вимогу не сплачено, квитанції про оплату судового збору до позовної заяви не додано.
Щодо позовних вимог про встановлення факту проживання однією сім`єю, то позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 496,20 грн., однак квитанції про оплату судового збору не додано.
А також до позовної заяви додано клопотання про витребування доказів, яке не підписано ні представником позивача ні позивачем.
Також відповідно до вимог ч.4ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Частиною 3ст.177 ЦПК Українипередбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.
Відповідно до Закону України «Про судовий збір», передбачена ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру у розмірі, а саме: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У зв`язку з відсутністю вищевказаних даних, а також, оскільки позивачем ціна позову визначена з порушеннямст. 176 ЦПК Українита не зазначено про те, що на день подання позову неможливо встановити його точну ціну, суд позбавлений можливості попередньо визначити розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру.
Обов`язок щодо належного оформлення позову та подачі необхідних документів покладено на позивача.
Таким чином, суд приходить до висновку, що вищезазначені обставини є перешкодою для відкриття провадження у цивільній справі. З огляду на зазначене позовну заяву необхідно залишити без руху, надати позивачу строк для виправлення недоліків.
Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Керуючись ст. 185 ЦПК України,-
у х в а л и л а :
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ майна подружжя - залишити без руху.
Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня вручення копії ухвали.
Роз`яснити позивачу, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню непідлягає.

Суддя