СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3772/22
ун. № 760/4330/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Єросової І.Ю.,

при секретарі судових засідань Ткачук К.В.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації (03020, м. Київ, просп. Повітрофлотський, буд. 41) про визначення місця проживання дитини,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2022 р. ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 18.04.2022 р. роз`єднано позовні вимоги позовної заяви ОСОБА_1 в самостійні провадження.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 18.04.2022 р. позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини направлено на розгляд до Святошинського районного суду м. Києва.

У свої позовній заяві ОСОБА_1 просить визначити місце проживання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 із ним. Таку вимогу позивач визначає як похідну від вимоги про розірвання шлюбу. Вказує, що син фактично проживає з ним та просить закріпити судовим рішенням таке становише.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 20.09.2022 р. справу прийнято до свого провадження.

Відповідач відзиву у встановлений судом строк не надав.

У судове засідання сторони не з`явились, про розгляд справи були повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали заяви судом встановлено наступне.

Судом встановлено, що позивач звертається до суду з позовною заявою про визначення місця проживання дитини зазначаючи при цьому, що дитина на момент звернення до суду проживає з ним. До суду від відповідача відзиву чи будь-яких заперечень щодо існування спору про визначення місця проживання дитини не надходило. Відповідач також не з`явився в судове засідання з будь-якими запереченнями проти задоволення позовних вимог. Позивач також не надає доказів того, що відповідач має позицію щодо проживання спільної дитини саме з нею (матір`ю).

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, зокрема, якщо відсутній предмет спору.

У відповідності до ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, на відміну від раніше чинної конституційної норми про те, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Суд закриває провадження у справі за відсутністю предмету спору. Під предметом спору розуміється об"єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем. У даному випадку, предметом спору є право батьків на визначення місця проживання дітей.

Слід зазначити, що визначення місця проживання дитини разом із батьком є предметом позову оскільки предмет позову - це частина позову, яка містить безпосередньо матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті. Предметом позову є позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПУ України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Судом встановлено, що між сторонами відсутні неврегульовані питання, що стосуються предмету спору у даній цивільній справі.

Слід зазначити, що суд не вправі вирішувати питання, спрямовані або "на майбутнє", тобто на можливе існування спору щодо наявності у майбутньому у позивача певного права, або для підтвердження будь-якого стану на даний час. Також суд не вправі підтверджувати своїм рішенням право, яке визнається відповідачем і ним наразі не оспорюється, шляхом задоволення позову про визнання такого права.

Суд також не вбачає залежності у визначенні судом місця проживання дитини у такий обраний спосіб від можливості вирішення питань, які виникнуть у майбутньому у ініціатора цього позову.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обгрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Таким чином суд закриває провадження у справі в частині визначення місця проживання дитини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110-112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 6-13, 18, 19, 71-79, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 274, 279, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації (03020, м. Київ, просп. Повітрофлотський, буд. 41) про визначення місця проживання дитини, закрити провадження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя: І.Ю. Єросова