Провадження номер № 2/0186/378/22
Справа № 186/785/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2022 року м.Першотравенськ

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Янжули С.А.

секретар - Лиман Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Першотравенську в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Першотравенської міської ради Синельниківського району Дніпропетровської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

15 вересня 2022 року в провадження Першотравенського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Першотравенської міської ради Синельниківського району Дніпропетровської області про встановлення факту родинних відносин, встановлення факту належності правовстановлюючого документу та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

23 вересня 2022 року позивач уточнив свої позовні вимоги, виключивши з позову вимогу про встановлення факту належності правовстановлюючого документу.

В обґрунтування своїх уточнених позовних вимог позивач зазначив, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на день смерті проживав та був зареєстрований у м.Ровеньки Луганської області. Оскільки смерть відбулася на тимчасово непідконтрольній Україні території, онука померлого - ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою про встановлення факту смерті ОСОБА_2 . Рішенням Жовтневого районного суду м.Харкова від 03 червня 2021 року було встановлено факт смерті. 08 червня 2021 року вона отримала свідоцтво про смерть ОСОБА_2 . Єдиним спадкоємцем за законом першої черги щодо майна померлого є його рідний син - ОСОБА_1 - позивач, який також зареєстрований у м.Ровеньки, Луганської області. Дружина ОСОБА_2 - ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_2 до смерті перебував на у пенсійному фонді, отримував пенсію, однак з початком АТО пенсію перестав отримувати, крім того, у його власності знаходиться житловий будинок, який також є спадковим майном. В зв`язку з карантинними обмеженнями, обмеження перетинання лінії розмежування, закриттям пунктів пропуску, позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини лише 29 листопада 2021 року, пропустивши строк на подання заяви про прийняття спадщини. 15 грудня 2021 року позивач отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини та невідповідністю у прізвищах спадкоємця та спадкодавця - прізвище померлого батька позивача зазначено в документах, як ОСОБА_5 , а його, як ОСОБА_6 .

Просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити йому додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті його батька - ОСОБА_2 .

Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, останній надав заяву про розгляд справи в його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, відзив на позовну заяву, у встановлений судом строк, не надала, надала суду заяву про розгляд справи в її відсутність, не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Враховуючи вимоги ст.247 ЦПК України та ст.6 Конвенції "Про захист прав людини та основних свобод", ратифікованої Законом України 17 липня 1997 року, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи провести без фіксування судового засідання технічними засобами.

Суд, дослідивши матеріали справи, надані сторонами докази, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Копією свідоцтва про народження НОМЕР_1 від 03 січня 1958 року підтверджується, що батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , Уродженця с.Мінаське, Красноармійського району, Челябінської області, є ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Копією свідоцтва про народження НОМЕР_2 від 10 квітня 1956 року підтверджується, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , його батьками є ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Копією свідоцтва про одруження НОМЕР_3 від 19 грудня 1956 року підтверджується, що 19 грудня 1956 року ОСОБА_2 одружився із ОСОБА_9 . Прізвище дружини змінене на ОСОБА_5 .

Копією паспорту громадянина України підтверджується, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 в с.Конюхи, Локачевського району, Волинської області. Останній був зареєстрований та проживав у смт.Ясенівське, м.Ровеньки, Луганської області.

Копією свідоцтва про смерть НОМЕР_4 від 16 грудня 2021 року підтверджується, що дружина ОСОБА_2 - ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Ровеньки, Луганської області.

Копією свідоцтва про смерть НОМЕР_5 від 08 червня 2021 року, виданого на підставі рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 03 червня 2021 року, підтверджується, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Ровеньки, Луганської області.

Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №292321142 від 23 грудня 2021 року підтверджується, що ОСОБА_2 є співвласником на праві спільної часткової власності (1/2 частки) будинку АДРЕСА_1 .

Копією спадкової справи №1407/2021 щодо майна померлого ОСОБА_2 підтверджується, що 29 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернувся до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його батька - ОСОБА_2 , однак 09 грудня 2021 року нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск шестимісячного строку для подання даної заяви та розбіжності у прізвищах спадкодавця та спадкоємця.

Вирішуючи позовні вимоги суд виходить з наступного.

Щодо встановлення факту родинних відносин між спадкоємцем та спадкодавцем.

Згідно ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

На підставі ст.319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт. Рішення суду про встановлення факту, який підлягає реєстрації в органах державної реєстрації актів цивільного стану або нотаріальному посвідченню, не замінює собою документів, що видаються цими органами, а є тільки підставою для одержання зазначених документів.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

В зв`язку з наявністю спору про право на спадщину, позивач звернувся до суду в порядку позовного провадження.

Оцінюючи наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає доведеним факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а саме: ОСОБА_2 є рідним батьком ОСОБА_1 .

Щодо позовних вимог в частині визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадшини.

Як передбачено ст. 55 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого немайнового або майнового права та інтересу. Одним з способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України /далі ЦК України/).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Згідно ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до роз`яснень, викладених в постанові пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року №7, вирішуючи питання щодо визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Положеннями статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_2 та спадкоємець ОСОБА_1 зареєстровані та проживають у м.Ровеньки, Луганської області, яке є тимчасово непідконтрольною територією України, де відсутні державні органи влади. В зв`язку із необхідністю звернення до суду із заявою про встановлення факту смерті ОСОБА_2 , отриманні свідоцтва про смерть останнього, встановленого законом, дією на території держави карантинних заходів, пов`язаних з недопущенням розповсюдження коронавірусної інфекції "COVID-19", суд вважає що причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини є поважними, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Судові витрати по справі слід залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст.2,3,4,6,9,18,76,77,78,79,80,89,258,263,264 ЦПК України, ст.ст.1220,1222,1269,1270 ЦК України, - суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першотравенської міської ради Синельниківського району Дніпропетровської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовільнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме: що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець с.Мінаське, Красноармійського району, Челябінської області, є рідним сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Конюхи, Локачевського району, Волинської області.

Визнати причину пропуску шестимісячного строку ОСОБА_1 для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Конюхи, Локачевського району, Волинської області, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Ровеньки, Луганської області, поважною.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Конюхи, Локачевського району, Волинської області, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Ровеньки, Луганської області, з дня набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати залишити за позивачем ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя: С.А.Янжула.