Провадження №: 6/755/508/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" вересня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Марфіної Н.В.,

за участі секретаря Булгакової Є.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву відповідача про розстрочення виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04.03.2021 року у справі №755/18791/20 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

у с т а н о в и в :

26.07.2022 року представник відповідача звернувся до суду із заявою про розстрочення виконання рішення суду, у якій просить розстрочити виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04.03.2021 року у справі про стягнення із відповідача на користь позивача заборгованості в сумі 12336,81 грн. та судового збору в сумі 2102,00 грн. на три місяці наступним чином: заборгованість за кредитним договором б/н від 29.08.2013 року до 30.09.2022 року 4112,27 грн., до 31.10.2022 року 4112,27 грн., до 30.11.2022 року 4112,27 грн.; судовий збір до 30.09.2022 року 700,66 грн., до 31.10.2022 року 700,66 грн., до 30.11.2022 року 700,66 грн.

Вимоги заяви мотивовано тим, що на підставі рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04.03.2021 року у справі №755/18791/20 відповідач зобов`язаний сплатити заборгованість за кредитним договором б/н від 29.08.2013 року у загальному розмірі 12336,81 грн. та судовий збір у сумі 2102,00 грн. Поряд із цим, на теперішній час виконання рішення відповідачем є ускладненим, оскільки в межах виконавчого провадження з виконання зазначеного рішення суду приватним виконавцем накладений арешт на кошти боржника, у тому числі на рахунках, які будуть відкриті. Відповідач вказує, що йому не було відомо про існування судової справи щодо стягнення із нього заборгованості і про рішення суду йому стало відомо з листа приватного виконавця від 19.07.2022 року, яке було ним отримане 25.07.2022 року. Поряд із цим, 04.03.2021 року померла рідна мати відповідача, а ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його племінник і значні фінансові витрати на поховання та втрата роботи вплинули на матеріальну спроможність відповідача. Ускладнює можливість виконання рішення суду і введений на території України режим воєнного стану та відсутність у відповідача доходів. При цьому, відповідач вказує, що усвідомлює свою провину та готовий виконати кредитне зобов`язання.

До початку проведення судового засідання представник заявника звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи без участі заявника та його представника.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Суд вивчивши зміст заяви сторони відповідача про розстрочення виконання рішення суду та додатки до неї, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про те, що заява підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04.03.2021 року у справі №755/18791/20, з урахуванням ухвали суду від 22.12.2021 року, частково задоволені вимоги АТ КБ «Приватбанк» та стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором б/н від 29.08.2013 року в сумі 12336,81 грн. і судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

На підтвердження своїх вимог, стороною заявника надано суду копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , та відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 27.07.2022 року зі змісту яких вбачається, що відповідач починаючи з першого кварталу 2020 року доходів не має.

Відповідно до положень ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд. Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості й забезпечує ефективне поновлення у правах. Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси осіб і є завершальною стадією судового провадження, без належного виконання судових рішень правосуддя втрачає сенс. Право на виконання судового рішення є невід`ємною складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Право сторони звернутися із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду передбачене також ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», згідно якої, за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Отже, закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для відстрочення та розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Виходячи із вимог ст. 435 ЦПК України і ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» відстрочення та розстрочення виконання судового рішення може бути застосовано судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строк і у порядку, передбаченому чинним законодавством. Підставою для застосування вказаних норм є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що судове рішення є обов`язковим для виконання.

Таким чином, підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення є обставини, що ускладнюють виконання рішення. У вирішенні питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення враховуються відсутність вини боржника у створенні обставин, що ускладнюють виконання рішення, тимчасовість перебування боржника у такому стані, а також мають бути враховані права стягувача.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини.

Узагальнюючи підстави наведені заявником у своїй заяві про розстрочення виконання рішення суду, вбачається, що вони ґрунтуються на наявності введеного на території України воєнного стану та матеріальному становищі відповідача.

При розгляді заяв щодо відстрочення/розстрочення виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання строків відстрочення/розстрочення виконання рішення, при цьому надання відстрочки/розстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника та має бути компромісом між заінтересованими особами.

Задоволення заяви про відстрочення/розстрочення виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Розстрочка виконання рішення суду - це розподіл виконання рішення на частини, що підлягають виконанню протягом певного періоду часу або через певні періоди часу, що призводять до перенесення строку виконання рішення на пізніші періоди, зокрема, полягає в розподілі належних до сплати сум платежу на певні частини із встановленням конкретного строку для виконання кожної з визначених частин рішення.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верхового Суду України «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26.12.2003 року № 14, визначено, що при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що відповідно до ст. 351 ЦПК і ст. 121 ГПК їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Розстрочення означає виконання рішення частками, встановленими судом, з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частки також повинні визначатись судом. При цьому слід мати на увазі, що розстрочка можлива при виконанні рішення, яке стосується предметів, що діляться (гроші, майно, не визначене індивідуальними ознаками; декілька індивідуально визначених речей тощо). Питання про розстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому повинні досліджуватися та оцінюватися доводи та заперечення як позивача, так і відповідача. Схожого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 14 липня 2020 року у справі № 908/1884/19.

У даному випадку суд вважає, що заявниками доведено існування у нього виключних обставин, які ускладнюють виконання рішення, адже поховання близьких родичів дійсно вимагає матеріальних витрат, доходів на теперішній час відповідач не має, а ситуація військового стану в країні не сприяє належній можливості пошуку громадянами джерел отримання прибутків.

При цьому, суд також вважає, що запропонований відповідачем графік розстрочення виконання рішення суду є компромісним та таким, що забезпечує дотримання балансу інтересів сторін, оскільки заявник просить розстрочити виконання рішення суду лише на три місяці і на переконання суду, матеріальне становище позивача, як фінансової установи, дозволяє останньому без будь-яких вагомих втрат отримати виконання рішення суду частинами протягом трьох місяців.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 353-355, 435 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву відповідача про розстрочення виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04.03.2021 року у справі №755/18791/20 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення коштів задовольнити.

Розстрочити виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04.03.2021 року у справі №755/18791/20 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, з моменту набрання ухвали суду щодо розстрочки виконання рішення законної сили наступним чином:

- до 30 вересня 2022 року заборгованість за кредитним договором б/н від 29.08.2013 року в сумі 4112 (чотири тисячі сто дванадцять) грн. 27 коп.;

- до 31 жовтня 2022 року заборгованість за кредитним договором б/н від 29.08.2013 року в сумі 4112 (чотири тисячі сто дванадцять) грн. 27 коп.;

- до 30 листопада 2022 року заборгованість за кредитним договором б/н від 29.08.2013 року в сумі 4112 (чотири тисячі сто дванадцять) грн. 27 коп.;

- до 30 вересня 2022 року судовий збір в сумі 700 (сімсот) грн. 66 коп.;

- до 31 жовтня 2022 року судовий збір в сумі 700 (сімсот) грн. 67 коп.;

- до 30 листопада 2022 року судовий збір в сумі 700 (сімсот) грн. 67 коп.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний суддею 07.09.2022 року.

Суддя