Справа № 296/8493/22
УХВАЛА

Іменем України

"05" грудня 2022 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й., розглянувши матеріали позовної заяви поданої від імені позивача ОСОБА_1 , представником за довіреністю ОСОБА_2 до Керуючої компанії «Коменерго-Житомир» про спонукання виконати певну дію,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2 звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира із позовом, в якому просить об`єднати розділені особові рахунки 39 та 39а будинку АДРЕСА_1 , які поіменовані за наступними особами: кв.39 ОСОБА_3 , кв.39а ОСОБА_1 , та створити один особовий рахунок кв.39 за ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до наступного висновку.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Так, відповідно ч.7 ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до частин 1 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно ч.ч.1,2 ст.62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1)довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

У разі задоволення заявленого клопотання щодо посвідчення довіреності фізичної особи на ведення справи, що розглядається, суд без виходу до нарадчої кімнати постановляє ухвалу, яка заноситься секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, а сама довіреність або засвідчена підписом судді копія з неї приєднується до справи.

Довіреність фізичної особи, за зверненням якої прийнято рішення про надання їй безоплатної вторинної правничої допомоги, може бути посвідчена посадовою особою органу (установи), який прийняв таке рішення.

Як вбачається зі змісту позовної заяви така підписана представником позивача Олійник Т.В. При цьому на підтвердження повноважень представника позивача до матеріалів позовної заяви додано копію довіреності від 10.10.2022 року згідно якої Олійник Андрій Васильович, уповноважує ОСОБА_2 : «представляти мої інтереси у зв`язку з цим у будь-яких підприємствах, установах та організаціях незалежно від організаційної форми та підпорядкування щодо замовлення та одержання необхідних для мене документів (в тому числі - у відповідній районній державній адміністрації, виконавчих органах, в органах нотаріату, бюро технічної інвентаризації, Центрі адміністративних послуг, житлово-експлуатаційних органах та організаціях, будь-яких інших організаціях та установах, у тому числі в органах газо-, електро-, тепло-, водопостачання та зв`язку з питань оформлення пільг, які надані мені як учаснику бойових дій, органах внутрішніх справ та інших, не обумовлених у цій довіреності. підприємствах, установах та організаціях з усіх питань, на вирішення яких представник мною уповноважений, і до компетенції вказаних структур належить їх розгляд по суті; подавати від мого імені будь-які- заяви, що стосуються виконання цієї довіреності та передбачені чинним законодавством; подавати будь-які інші документи, необхідні для вирішення питань, обумовлених цією довіреністю; розписуватися за мене на заявах, договорах, інших документах та в їх одержанні; Для чого надаю представнику право вільно входити до вказаного вище об`єкту нерухомого майна, слідкувати за його технічним станом, ремонтувати та замінювати санітарно-технічні прилади та пристрої, що вийшли з ладу, проводити поточний та капітальний ремонт згідно діючих чинних норм та правил, сплачувати всі необхідні платежі за користування різного роду послугами (вода, газ, електроенергія, теплопостачання, телефонний зв`язок, тощо) та укладати договори щодо надання різного роду послуг, пов`язаних з утриманням квартири, в тому числі з житлово-експлуатаційною організацією, органами зв`язку, тепло-, водо-, електропостачання, з організаціям, що експлуатують кабельні телевізійні мережі, а також підписувати договори та/або заяви на зміну особового рахунку, подавати та отримувати всі необхідні довідки, заяви, документи, а також виконувати всі інші дії, пов`язані з даною довіреністю».

Разом із тим, вказана довіреність не містить відомостей щодо надання повноважень щодо звернення до суду від імені ОСОБА_4 , в тому числі і щодо підпису від його імені позовних заяв.

Відповідно до висновків Верховного Суду у справі № 810/739/15 від 16.05.2018, право на подання позову не є тотожним праву представника на підписання від імені позивача позовної заяви.

Також у цій постанові Верховний Суд вказує, що представник є самостійним учасником процесу, який по суті наділений такими ж повноваженнями, як і особа, яку він представляє, саме тому довіритель у спеціально виданій йому довіреності визначає для представника обсяг повноважень, які останній має право здійснювати для представництва у будь-якому органі від імені довірителя. До того ж довіритель має право обмежити чи розширити коло повноважень представника та надати йому право на вчинення окремих процесуальних дій, які належать до спеціальних прав сторони. Тобто єдиною підставою для підтвердження у представника обсягу повноважень, наданих йому довірителем є належним чином оформлена від імені довірителя довіреність із спеціальним визначенням кола повноважень, які має здійснювати представник від імені довірителя.

Як зазначила Велика палата Верховного Суду у справі № 910/23346/16 від 13.03.2018 року чітка та передбачувана вимога статті 131-2 Конституції України щодо належного представництва особи в суді є складовою частиною забезпечення ефективного захисту процесуальних прав кваліфікованою особою, функціонування системи правосуддя, відповідає гарантованому статтею 59 Конституції України праву на професійну правничу допомогу та не є обмеженням права на доступ до суду. Та дійшла висновку, що у разі відсутності довіреності з вичерпним переліком повноважень, правомочність адвоката як представника щодо підписання документів від імені свого довірителя, повинна підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно наданих йому повноважень чи шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

У рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99 зроблено висновок, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії у суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Обов`язок суду перевірити належність доказів наявності у представника права вчиняти конкретну процесуальну дію зумовлений, головним чином тим, що такий представник виступає самостійно в суді від імені довірителя (особи, яка відмовилася захищати в суді свої права в порядку самопредставництва) і виконує процесуальні дії виключно в інтересах довірителя, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для нього права та обов`язки.

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, сформульовану в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) де зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Зі змісту поданої позовної заяви, вбачається, що її підписано представником позивача, підтвердження повноважень якого діяти від його імені, матеріали позовної заяви не містять.

В матеріалах справи відсутні відомості щодо повноважень Олійник Т.В., як представника на вчинення процесуальних дій, а саме права подання позовної заяви до суду (зокрема до Корольовського районного суду м. Житомира) з правом підпису, від імені особи, яку вона представляє.

З огляду на зазначене, слід вважати, що позовна заява підписана представником позивача за відсутності підтвердження повноважень такої особи на її підписання.

Враховуючи те, що в матеріалах справи відсутній належним чином засвідчений відповідний документ, який підтверджував би рішення позивача, реалізувати своє право на звернення із вказаною позовною заявою до суду не особисто, а через представника, в тому числі враховуючи те, що вказана заява підписана особою, яка не мала права її підписувати, таке право не доведено матеріалами справи, суддя дійшов висновку, що така відповідно п.1 ч.4ст. 185 ЦПК України підлягає поверненню позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.7ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись п. 1 ч.4 ст. 185, 260,353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву, подану від імені позивача ОСОБА_1 , представником за довіреністю ОСОБА_2 до Керуючої компанії «Коменерго-Житомир» про спонукання виконати певну дію, повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до ч. 7 ст.185ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала, як така, що постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О. Й. Адамович