Справа № 740/281/22
Провадження № 2/740/463/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2022 року м. Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді Шевченко І. М.,

за участю секретаря судового засідання Лазоренко Л. Ю.,

за участю позивачки ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ніжині за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Лосинівської селищної ради Ніжинського району Чернігівської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

установив:

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Територіальної громади в особі Лосинівської селищної ради Ніжинського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На обґрунтування своїх вимог позивачка зазначила, що її батько ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . За життя батько заповіту не складав. Спадщина відумерлою не визнана.

На момент смерті ОСОБА_4 був зареєстрований та проживав зі співмешканкою ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачка не звернулася у передбачений законом шестимісячний строк до нотаріуса, оскільки всі необхідні документи для прийняття спадщини за згодою було надано її брату ОСОБА_3 , щоб він самостійно оформив спадщину, проте він цього не зробив.

З листа державного нотаріуса Другої чернігівської державної нотаріальної контори Чернігівської області Репех С. за № 1197/-02-17 від 16.12.2021 року вона дізналася, що строк для прийняття спадщини був пропущений, оскільки вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, та не прийняла спадщину фактом спільного проживання разом зі спадкодавцем на момент його смерті, оскільки не була зареєстрована разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Позивачка має намір і бажає прийняти спадщину після смерті свого батька ОСОБА_4 .

Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 20 січня 2022 року відкрито провадження у справі; ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження; залучено до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; підготовче засідання призначено на 15-00 год. 23 лютого 2022 року.

Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 23 лютого 2022 року клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі у справі співвідповідачів задоволено; залучено до участі в справі як співвідповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ; підготовче засідання відкладено на 21 березня 2022 року 08-30 год., яке неодноразового відкладалося, востаннє на 14 жовтня 2022 року 12-30 год.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022року строком на 30 днів введено воєнний стан. У подальшому строк дії воєнного стану в Україні продовжувався.

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 08 березня 2022 року № 2/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема, Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області. Розпорядженням Голови Верховного Суду від 04 травня 2022 року № 27/0/9-22 відновлено територіальну підсудність судових справ, зокрема, Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області з 05 травня 2022 року.

Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 14 жовтня 2022 року у прийнятті визнання відповідачами позову відмовлено, підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду на 21 листопада 2022 року 11-00 год.

У подальшому судове засідання відкладено на 21.12.2022, 14-00 год.

У судовому засіданні позивачка просила задовольнити позовні вимоги з підстав, вказаних у позові. Пояснила, що у 2017 році вона дізналася, що брат не оформив спадщину, потім передала документи юристу, але до цього часу так і не оформила спадщину.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази кожного окремо та в сукупності, суд дійшов таких висновків.

Судом установлено, що позивачка є дочкою ОСОБА_4 згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 07 квітня 1984 року (а. с. 6).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 03 вересня 2008 року (а. с. 10).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, із земельної ділянки на території Перемозької сільської ради Ніжинського району Чернігівської області загальною площею 1,82 га, відповідно до державного акта на право власності на землю серії ЧН № 037331 (а. с. 12).

Спадкова справа до майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилася.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив відмову від неї.

Згідно із ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Такі ж висновки викладені, в тому числі й у постанові Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 703/1560/17 (провадження № 61-7643св18), в якій також зазначено, що вирішуючи питання по визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємці на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визначені поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде першим приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду для місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

За положеннями ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як зазначено у ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (ч. 1 3 ст. 13 ЦПК України).

За приписами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що зазначені позивачкою причини пропуску є неповажними. Інших причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, позивачка у позові зазначила, і в судовому засіданні не повідомила, тому, вирішуючи позов у межах заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову у зв`язку з недоведеністю та необгрунтованістю позовних вимог.

Понесені позивачкою судові витрати зі сплати судового збору слід залишити за позивачкою відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. 2, 12, 13, 76 81, 89, 263 265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Лосинівської селищної ради Ніжинського району Чернігівської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складене та підписане 28 грудня 2022 року.

Суддя І. М. Шевченко