Справа № 147/333/22
Провадження № 2/147/206/22
У Х В А Л А

іменем України

21 липня 2022 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:

головуючої судді Борейко О. Г.,

із секретарем: Івасюк А. А.,

за участі:

позивача ОСОБА_1

представника позивача адвоката Дудіна Л. В.,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду в смт Тростянець питання про прийняття до розгляду заяви позивача про збільшення позовних вимог в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Тростянецького районного суду Вінницької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

За змістом позовних вимог позивач просить суд: в порядку поділу спільного майна подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виділити позивачу телевізор марки «SAMSUNG» та холодильник марки «ІNDESIT», відповідно відповідачу залишити шафу купе, комод та диван.

20.07.2022 до суду надійшла заява позивача про збільшення позовних вимог згідно якої, окрім позовних вимог про поділ спільного майна подружжя, позивач також заявляє наступні вимоги:

- визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 до ОСОБА_2 : телевізор марки «SAMSUNG», холодильник марки «ІNDESIT», шафу купе, комод, диван;

- виділити у власність ОСОБА_1 : телевізор марки «SAMSUNG», холодильник марки «ІNDESIT», шафу купе, комод;

- виділити у власність ОСОБА_2 : диван.

- визначити місце проживання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом зі своєю матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також у поданій заяві представник позивача адвокат Дудін Л. В. зазначає третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Орган опіки і піклування Служба у справах дітей Тростянецької селищної ради.

Позивач та її представник в підготовчому засіданні просили прийняти до розгляду заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог посилаючись на те, що вимоги є взаємопов`язаними і їх заявлення є саме збільшенням розміру позовних вимог, що відповідає вимогам ЦПК України. Також представник позивача зазначив, що копія заяви про збільшення позовних вимог відповідачу - ОСОБА_2 та Органу опіки і піклування Служби у справах дітей Тростянецької селищної ради не направлялася, у зв`язку з тим, що у позивача не було можливості раніше сплатити судовий збір, однак примірники заяви надані до суду для їх вручення відповідачу та третій особі. Представник позивача наголосив на тому, що заява про збільшення позовних вимог подана вчасно, з підстав наведених у заяві, а відтак наполягає на обов`язку суду долучити її до матеріалів справи.

Відповідач в підготовчому засіданні заперечував щодо прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог.

Суд, вивчивши заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог та додатки до неї, вислухавши пояснення учасників підготовчого провадження, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про те, що у прийнятті до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог в частині визнання місця проживання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом зі своєю матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 потрібно відмовити, а в частині вимог про визнання спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 до ОСОБА_2 : телевізор марки «SAMSUNG», холодильник марки «ІNDESIT», шафу купе, комод, диван; виділення у власність ОСОБА_1 : телевізор марки «SAMSUNG», холодильник марки «ІNDESIT», шафу купе, комод; виділення у власність ОСОБА_2 : диван, заява не приймається до розгляду та її потрібно повернути заявнику з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

За змістом ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

У справі, що розглядається позивачем заявлені майнові вимоги щодо поділу спільного майна, при цьому своєю заявою сторона позивача вимагає одночасного вирішення особистих немайнових питань сторін, як то визначення місця проживання дитини, і таку заяву позивач називає заявою про збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду розглянув справу №922/404/19 та зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Так, ВС вказав, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У даному випадку позовні вимоги у доповненій його частині жодним чином не пов`язані ані з предметом, ані з підставами позову в первісній редакції. При цьому заява позивача про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову з іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Поряд із цим, зміна предмета позову означає зміну матеріальної/нематеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

22.07.2021 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду розглянув справу №910/18389/20 та зазначив, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 17 серпня 2021 року у справі №910/19210/15.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17 (провадження №61-9545сво21).

На переконання суду, заява позивача про збільшення розміру позовних вимог містить у собі прохання про розгляд судом нових позовних вимог та фактично є іншим позовом, адже у даному випадку змінюється і предмет позову шляхом доповнення новими позовними вимогами немайнового характеру, і підстави позову, адже вимоги про поділ майна мотивовані положеннями Сімейного Кодексу України щодо спільності майна подружжя та порядку його поділу, що не має впливу на визначення місця проживання дитини, які мотивуються зовсім іншими нормами чинного законодавства та обставинами.

Нормами цивільного процесуального закону передбачено, що одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

За змістом ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

При цьому, як зазначалося вище, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог варто розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У даному ж випадку заява позивача про збільшення позовних вимог, в частині визначення місця проживання малолітньої дитини, є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, тобто одночасно змінюється предмет та підстави позову шляхом відповідних доповнень, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог та виключає можливість її прийняття до розгляду як заяви про зміну предмету або підстав позову, оскільки в даному випадку вбачається одночасна зміна предмету та підстав позову.

Варто зазначити про те, що справи про поділ майна є вимогами майнового характеру, а вимога про визначення місце проживання дитини, має інший склад учасників, з`являється третя особа Орган опіки і піклування Служба у справах дітей Тростянецької селищної ради, участь якого в такій категорії справ є обов`язковою, більш того, такий орган має подати суду висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Також суд враховує, що в силу вимог ч. 5 ст. 49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Враховуючи те, що до заяви про збільшення позовних вимог позивачем ОСОБА_1 , в частині визнання спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 до ОСОБА_2 : телевізор марки «SAMSUNG», холодильник марки «ІNDESIT», шафу купе, комод, диван; виділення у власність ОСОБА_1 : телевізор марки «SAMSUNG», холодильник марки «ІNDESIT», шафу купе, комод; виділення у власність ОСОБА_2 дивану, не приєднано докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів відповідачу, а також третій особі (в справі що розглядається третя особа відсутня) дана заява підлягає поверненню заявнику, що не позбавляє його права на повторне звернення з аналогічною заявою після усунення зазначених судом недоліків.

У своїй постанові від 01.11.2021 по справі №405/3360/17 Верховний Суд зазначив: «Зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що на ухвалу суду про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 49, 197, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У прийнятті до розгляду заяви позивача про збільшення позовних вимог в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, в частині вимог про визначення місця проживання дитини з матір`ю - відмовити.

Заяву позивача про збільшення позовних вимог в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя в частині вимог про визнання спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 до ОСОБА_2 : телевізор марки «SAMSUNG», холодильник марки «ІNDESIT», шафи купе, комоду, дивана; виділення у власність ОСОБА_1 : телевізора марки «SAMSUNG», холодильника марки «ІNDESIT», шафи купе, комоду; виділення у власність ОСОБА_2 : дивана - повернути позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів шляхом подання апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. Г. Борейко