Справа №295/2349/22
УХВАЛА

07.12.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м.Житомира в складі:

Головуючого судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Коцюби О.Ю.,

представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представника ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні

цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3

про визнання майна особистою приватною власністю,

та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3

до ОСОБА_1

про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати за нею право особистої приватної власності на:

нежиле приміщення (магазин продовольчих товарів), загальною площею 73,2 кв. м. по АДРЕСА_1 ;

нежиле приміщення (перукарня), загальною площею 27,9 кв. м. по АДРЕСА_1 ;

квартиру, загальною площею 39,0 кв. м. по АДРЕСА_1 ;

приміщення кафе, загальною площею 209, 30 кв. м. по АДРЕСА_1 ;

земельну ділянку, загальною площею 0,0721 га по АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 19.04.2022 відкрито провадження у справі №295/2349/22, розгляд справи визначено проводити у порядку загального позовного провадження.

27.06.2022 від ОСОБА_3 до суду надійшов зустрічний позов до ОСОБА_1 , в якому позивач за зустрічним позовом просить в задоволенні первісного позову відмовити в повному обсязі, визнати нежиле приміщення (магазин продовольчих товарів), загальною площею 73.2 кв.м. по АДРЕСА_1 , нежиле приміщення (перукарня), загальною площею 27.9 кв.м. по АДРЕСА_1 , квартиру загальною площею 39.0 кв.м. по АДРЕСА_1 , приміщення кафе, загальною площею 209.30 кв.м. по АДРЕСА_1 , земельну ділянку загальною площею 0.0721 га по АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ; судові витрати покласти на ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 28.06.2022 зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, прийнято до спільного розгляду з первісною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю, вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

12.10.2022 ОСОБА_1 подано заяву про збільшення позовних вимог, у якій позивач за первісним позовом просить визнати за нею право особистої приватної власності, окрім майна, яке заявлено у первісному позові, також на підвальні приміщення магазину № НОМЕР_1 загальною площею 241,20 кв.м. по АДРЕСА_2 .

14.10.2022 ОСОБА_3 подано до суду заяву про збільшення позовних вимог, у якому позивач за зустрічним позовом, окрім вимог, які містяться у зустрічному позові, просить визнати підвальні приміщення магазину № НОМЕР_1 загальною площею 241,20 кв.м. по АДРЕСА_2 спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

24.10.2022 ОСОБА_1 подано до суду заяву про виклик свідків та долучення до справи письмових доказів, у якій позивач за первісним позовом просить, для підтвердження обставин, викладених у позовній заяві, викликати до суду та опитати свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

Також ОСОБА_1 просить долучити до справи копію розписки про отримання коштів.

01.11.2022 ОСОБА_1 до суду подано обґрунтування подання письмових (розписки), у якому вказано, що у поданій до суду позовній заяві вказувалось про отримання коштів в борг у ОСОБА_5 та наголошувалось на тому, що всі письмові докази, в тому числі розписка, знаходяться у ОСОБА_5 . На час підготовки позовної заяви до суду копія розписки була відсутня у позивача. Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 31.01.2022 про відкриття провадження у справі №295/1110/22 (суддя Чішман Л.М.) відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики. Разом з ухвалою суду про відкриття провадження у справі було отримано копію позову та доданих до нього документів, у тому числі копію розписки.

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 у судовому засідання просив прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог та задовольнити заяву про виклик свідків та долучення письмових доказів. Вказав, що свідки, яких просить викликати у судове засідання ОСОБА_1 , є родичами сторін та їм відомі обставини, за яких придбавалось спірне майно та за чиї кошти його було придбано. Щодо того, що розписка не засвідчена у порядку, встановлено ст. 95 ЦПК України вказав, що оригінал розписки знаходиться у матеріалах іншої судової справи, у якій призначена почеркознавча експертиза щодо розписки, у володінні позивача за первісним позовом розписка не перебувала та не перебуває. Після проведення експертизи, може бути надано оригінал розписки. Вважає, що оскільки письмовий доказ подається на стадії підготовчого засідання, він має бути долучений до справи.

Представник ОСОБА_3 ОСОБА_4 у судовому засідання просив прийняти до розгляду заяву про збільшення зустрічних позовних вимог. Щодо заяви ОСОБА_1 про виклик свідків та долучення письмових доказів вказав, що заперечує щодо виклику свідків, оскільки у заяві не обґрунтовано, які обставини вони можуть повідомити. Щодо долучення копії розписки, вказав, що зазначений доказ поданий до суду з порушенням строку, визначеного ЦПК України для подання доказів, тому просив відмовити у її долучені до справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Щодо заяв про збільшення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

За змістом ст. 15 ЦК України порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

За змістом ч.ч. 2, 3 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду у справах: №923/1061/18 від 10.12.2019, №925/185/19 від 19.12.2019 року, №925/186/19 від 23.01.2020 року.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову є визнання майна, набутого у шлюбу, особистою приватною власністю позивача. У той час, предметом зустрічного позову є визнання цього ж майна спільною сумісною власністю подружжя.

Отже предметом спору є спільне майно подружжя.

Звертаючись до суду із заявами про збільшення позовних вимог за первісним та за зустрічним позовами, сторони подали такі у порядку та в строки, передбачені ст. 49 ЦПК України. При цьому фактично збільшили кількість спірного майна.

Суд зазначає, що позовні вимоги, якими позивачі за первісним та зустрічними позовами доповнили первісний та зустрічний позов шляхом подання заяв про збільшення позовних вимог, безпосередньо пов`язані з предметом і з підставами поданих позовів у первісній редакції, отже з врахуванням положень статті 49 ЦПК України, такі заяви повинні бути прийняті до розгляду судом.

Щодо заяви про виклик свідків.

Відповідно до ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

У заяві позивач просить викликати та допитати у якості свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , які можуть підтвердити обставини, що мають значення для розгляду справи.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положеннями ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З огляду на зазначене, оскільки шляхом заявлення клопотання про виклик свідків ОСОБА_1 реалізує своє право та обов`язок доведення обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог, суд вбачає, що клопотання про виклик свідків є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки пояснення, які можуть надати свідки, можуть бути використані як доказ обставин, які мають значення для вирішення даної справи.

Щодо заяви про долучення до справи копії розписки.

У первісному позові ОСОБА_1 вказує, що у 2006 році для розвитку бізнесу вона взяла в борг у ОСОБА_5 кошти у сумі 135 000,00 доларів США. За вказані кошти було зведено майданчик для паркування автомобілів, закуплено товари та продукцію, здійснено переобладнання кафетерію, однак ОСОБА_3 право власності ОСОБА_1 на зазначене майно заперечується.

У клопотанні ОСОБА_1 просить долучити до справи копію розписки від 25.09.2006 про отримання в борг від ОСОБА_5 135 000,00 грн.

Щодо того, що зазначена розписка не була подана разом з первісним позовом, а також не засвідчена у порядку ст. 95 ЦПК України, сторона позивача за первісним позовом посилається на те, що оригінал розписки у ОСОБА_1 відсутній, вона перебувала у володінні позикодавця ОСОБА_5 та наразі долучена до матеріалів судової справи №295/1110/22, яка перебуває у провадженні Богунського районного суду м. Житомира.

Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (ч. 2 ст. 83 ЦПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 83 ЦПК України).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України визначено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Таким чином, відповідно до норм ЦПК України, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу лише у випадку, якщо оригінал письмового доказу знаходиться в учасника справи, який подає таку копію письмового доказу.

Оскільки стороною позивача за первісним позовом обґрунтовано, що копія розписки від 25.09.2006 про отримання в борг від ОСОБА_5 135 000,00 грн не була подана разом з позовною заявою з причин, що не залежали від неї, а також те, що копія розписки не засвідчена відповідно до вимог ч. 5 ст. 95 ЦПК України, у зв`язку з відсутністю оригіналу розписки у ОСОБА_1 , суд вважає за можливе долучити до матеріалів справи ксерокопію розписки ОСОБА_1 від 25.09.2006, оригінал якої міститься в матеріалах цивільної справи Богунського районного суду м.Житомира №295/1110/22.

Керуючись статтями 11-13,43,49,76-81,83,91,95,189,197,352,353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог від 12.10.2022, з додатками, прийняти до розгляду.

Заяву ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом від 14.10.2022, з додатками, прийняти до розгляду.

Задовольнити заяву ОСОБА_1 від 23.10.2022 в частині виклику свідків та викликати як свідків:

ОСОБА_5 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_6 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_4 ;

ОСОБА_7 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_5 ,а;

ОСОБА_8 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_6 ;

ОСОБА_9 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_7 ;

ОСОБА_10 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_7 ;

ОСОБА_11 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_7 ;

ОСОБА_12 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_8 , явку яких в судове засідання зобов`язується забезпечити позивач за первісним позовом.

Попередити свідків, що за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду статтями 384, 385 Кримінального кодексу України передбачена кримінальна відповідальність.

Заяву ОСОБА_1 від 23.10.2022 в частині долучення письмових доказів до справи задовольнити та долучити до матеріалів справи ксерокопію розписки ОСОБА_1 від 25.09.2006, оригінал якої міститься в матеріалах цивільної справи Богунського районного суду м.Житомира №295/1110/22.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя Т.А. Воробйова