УХВАЛА

07 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 569/7300/21

провадження № 61-12032ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Дундар І. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Беркут-Плюс» на постанову Рівненського апеляційного суду від 03 листопада 2022 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Беркут-Плюс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

04 квітня 2021 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Беркут-Плюс» (далі - ОСББ «Беркут-Плюс») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 26 632,52 грн.

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 23 червня 2022 року позов ОСББ «Беркут-Плюс» задоволено частково.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Беркут-Плюс» заборгованість по внескам на теплову енергію в розмірі 6 890,96 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Рівненського апеляційного суду від 03 листопада 2022 року апеляційну скаргу ОСББ «Беркут-Плюс» залишено без задоволення. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 23 червня 2022 року скасовано. Ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

29 листопада 2022 року голова правління ОСББ «Беркут-Плюс» - Вохмянін М. А. подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права,просить скасувати постанову апеляційного суду, справу направити на новий розгляд до апеляційного суду.

У відкритті касаційного провадження належить відмовити з таких мотивів.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

У пункті 1 частини шостої статті 19 ЦПК України визначено, що малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Зі змісту положень пункту 3 частини третьої статті 175, пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Справа № 569/7300/21 є малозначною в силу закону, оскільки ціна позову в ній становить 26 632,52 грн та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з врахуванням встановленого з 01 січня 2022 року Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» цього показника на рівні 2 481,00 грн складає 248 100,00 грн (100 х 2 481,00 грн).

Голова правління ОСББ «Беркут-Плюс» - Вохмянін М. А. вказує, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, апеляційний суд не надав належної оцінки доказам щодо допустимості та належності у справі.

Таке обґрунтування наявності виключних випадків для відкриття касаційного провадження у малозначній справі не можна вважати належним, оскільки воно не містить пояснення, чому і якого саме питання права, що має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики. Посилання у касаційній скарзі на порушення норм матеріального та процесуального права із зазначенням підстав касаційного оскарження є виконанням вимог щодо оформлення касаційної скарги відповідно до статей 389, 392 ЦПК України і не вказує на те, що скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, лишезводяться до переоцінки доказів, що відповідно до статті 400 ЦПК України, поза межами повноважень Верховного Суду.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитись з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином (ZUBAC v. CROATIA, № 40160/12, § 122, ЄСПЛ, від 05 квітня 2018 року).

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Таким чином, оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена в малозначній справі. Тому у відкритті касаційного провадження належить відмовити, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись пунктом 1 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Беркут-Плюс» на постанову Рівненського апеляційного суду від 03 листопада 2022 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Беркут-Плюс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

І. О. Дундар