Номер провадження 2/754/1247/22
РІШЕННЯ

Іменем України

(повне рішення суду виготовлено 14 грудня 2022 року)

13 грудня 2022 року м. Київ, Деснянський районний суд міста Києва, суддя: Грегуль О.В., секретар судового засідання: Гончаренко М.М., справа № 754/15063/20

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» - позивач

ОСОБА_1 - відповідач 1

ОСОБА_2 - відповідач 2

Вимоги позивача: стягнення оплати електричної енергії

Власенко О.В. - адвокат позивача

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, вимоги якого збільшувались і посилаючись на не оплату відповідачами електричної енергії, просить стягнути солідарно з відповідачів: 8398,31 грн. - вартість необлікованої електричної енергії за період з 15.01.2016 по 31.08.2017 та 2102 грн. - судового збору.

Справа № 754/15063/20 перебувала у провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 та під головування якої постановлено: ухвалу про відкриття провадження від 30.11.2020, заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 11.01.2021 та ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 28.09.2021 про скасування заочного рішення.

У зв`язку із звільненням судді ОСОБА_4 справу передано на повторний автоматизований розподіл.

Новим головуючим постановлено ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 18.11.2021 про прийняття справи до свого провадження та призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Внесеною до протоколу судового засідання ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02.02.2022 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач позов підтримав і не заперечував проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача 2.

Відповідач 1 позов не визнав та не заперечував проти розгляду справи по суті за за відсутності відповідача 2.

Відповідачем 1 подано відзив з проханням відмовити в задоволенні позову та заяву про застосування строку позовної давності.

Відповідач 2 у судове засідання не з`явився і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надав, хоча про час і місце розгляду справи неодноразово повідомлявся належним чином за місцем реєстрації поштою.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Заяв/клопотань про відкладення розгляду справи від відповідача до суду не надійшло.

З урахуванням ст. ст. 128-131, 223, 280-282 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для її розгляду по суті заочно за відсутності відповідача 2.

Вислухавши позивача та відповідача 1, дослідивши матеріали справи, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Відповідач 1 з 10.05.1997 по теперішній час, а відповідач 2 з 12.01.1983 по теперішній час зареєстровані у кв. АДРЕСА_1 , що підтверджується наданою на запит суду інформацією відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області від 27.11.2020 та довідкою про реєстрацію місця проживання особи від 24.11.2020, а також довідками форми № 3.

Відповідно до складеного ПАТ «Київенерго» акта про порушення № 03675 від 31.08.2017 за місцем реєстрації відповідачів виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електричної мережі.

Відповідно до протоколу № 1567 від 02.10.2017 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017, прийнято рішення про нарахування за період 15.01.2016 по 31.08.2017 до сплати за недовраховану електроенергію: 8398,31 грн..

Як вбачається із змісту протоколу № 1567 від 02.10.2017 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017, даний акт розглянуто за відсутності побутового споживача.

Згідно п. 36 і п. 53 діючих на час виникнення спірних правовідносин «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357, 36. Відновлення постачання електричної енергії побутовому споживачу здійснюється протягом трьох робочих днів у містах та п`яти робочих днів у сільській місцевості після оплати витрат на повторне підключення, усунення виявлених порушень та/або відшкодування збитків, завданих електропостачальнику (електророзподільному підприємству), крім випадку, коли електроустановку побутового споживача відключено у зв`язку з наявністю заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію. У разі відключення об`єкта побутового споживача через заборгованість відновлення електропостачання здійснюється за рахунок електропостачальника протягом трьох робочих днів у містах та п`яти робочих днів у сільській місцевості після оплати побутовим споживачем заборгованості. У разі розгляду спірних питань у судовому порядку термін відключення не повинен перевищувати 1 місяця за умови відсутності у побутового споживача заборгованості за спожиту електричну енергію. 53. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Стороною позивача не надано жодних конкретних правових доказів, що відповідач 1 і відповідач 2 повідомлялись енергопостачальником про засідання комісії по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017, яке проводилось 02.10.2017.

Як вбачається з наданого стороною позивача повідомлення на призначене на 02.10.2017 на 11:15 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017 викликалась особа: ОСОБА_5 ..

Зі слів відповідача 1 ОСОБА_5 є матір`ю відповідача 1 та яка померла ще в 2010 році і що не спростовувалось позивачем.

Вищевикладене дає правові підстави для висновку, що протокол № 1567 від 02.10.2017 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017 складено без дотримання до положень вищевказаного п. 53 діючих на час виникнення спірних правовідносин «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357, а саме «Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.».

Крім того, позов підписаний позивачем 16.10.2020 на пошту зданий 11.11.2020 і до суду надійшов 16.11.2020.

Згідно ст. 257 ЦК України, 1. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно ст. 262 ЦК України, 1. Заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності.

Згідно ч. 3 - ч. 5 ст. 267 ЦК України, 3. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. 4. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. 5. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Позов подано до суду з пропуском трирічного строку позовної давності.

Згідно ч. 1, ч. 4 - ч. 7 ст. 81 ЦПК України, 1. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 4. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. 5. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. 6. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 7. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

ЄСПЛ вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Прецидентна практика ЄСПЛ виходить з того, що реалізовуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16.12.1992 у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції).

Будь-яких конкретних правових доказів, які б свідчили про поважність причин пропуску трирічного строку позовної давності для подання позову, стороною позивача суду не надано і судом не здобуто.

За таких обставин у задоволенні позову відмовляється за недоведеністю складання протоколу № 1567 від 02.10.2017 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017 з дотриманням п. 53 діючих на час виникнення спірних правовідносин «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357 та пропуском трирічного строку позовної давності.

Згідно ч. 1 і ч. 2 ст. 141 ЦПК України, 1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позову приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20, ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) і ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Судові витрати покласти на позивача.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: