справа № 753/8508/19
головуючий у суді І інстанції Колесник О.М.
провадження № 22-ц/824/9101/2022
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
У Х В А Л А

07 грудня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Мостової Г.І.,

суддів Коцюрба О.П., Лапчевської О.Ф.,

за участі секретаря судового засідання: Сердюк К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 про визнання електронних торгів з продажу квартири недійсними,

в с т а н о в и в :

У квітні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до Дарницького районного суду міста Києва із позовом до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ДП «Сетам», ОСОБА_3 , у якому просила суд

визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна: квартири АДРЕСА_1 , проведені 05 вересня 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ», результати яких оформлені протоколом №356098;

визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів, серія та номер 2532, ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_1 , посвідчене 16 жовтня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трач Г.М.

Заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Визнано електронні торги з реалізації нерухомого майна: квартири АДРЕСА_1 , проведені 05 вересня 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ», результати яких оформлені протоколом №356098, недійсними.

Визнано недійсним та скасовано свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів, серія та номер 2532, ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_1 , посвідчене 16 жовтня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трач Г.М.

Стягнуто з Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві на користь ОСОБА_2 1 536 грн 80 коп. судового збору, в задоволенні решти суми судових витрат відмовити.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що реалізації на електронних торгах підлягала частка боржника ОСОБА_4 у спірній квартирі, а не вся спірна квартира, яка належить боржнику ОСОБА_4 та позивачу ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності. Однак частка боржника не була виділена, тобто не набула статусу самостійного об`єкта нерухомості в передбаченому законом порядку, тому не могла бути реалізована з електронних торгів, а реалізація всієї квартири, в якій знаходиться і частка позивачки, не відповідає вимогам закону.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 18 травня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви відповідача ДП «Сетам» про перегляд заочного рішення.

Не погоджуючись із заочним рішенням суду, відповідач ДП «Сетам» подав апеляційну скаргу на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року, яка направлена засобами поштового зв`язку 08 лютого 2022 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 червня 2022 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ДП «Сетам» у зв`язку з тим, що апеляційну скаргу подано більше, ніж через рік після постановлення ухвали про відмову у перегляді заочного рішення, а докази виникнення обставин непереборної сили, які унеможливили своєчасне звернення до суду із апеляційною скаргою, в матеріалах справи відсутні.

Ухвала Київського апеляційного суду від 21 червня 2022 року у касаційному порядку не оскаржувалася.

12 липня 2022 року ДП «Сетам» повторно направлено апеляційну скаргу на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ДП «Сетам» на підставі пункт 3 частини 1 статті 358 ЦПК України, оскільки відповідач вже звертався із апеляційною скаргою на заочне рішення та йому було відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року у касаційному порядку не оскаржувалася.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 18 травня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення.

Не погоджуючись із заочним рішенням суду, відповідач ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 червня 2022 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що апеляційну скаргу подано більше, ніж через рік після постановлення ухвали про відмову у перегляді заочного рішення, а докази виникнення обставин непереборної сили, які унеможливили своєчасне звернення до суду із апеляційною скаргою, в матеріалах справи відсутні.

Ухвала Київського апеляційного суду від 21 червня 2022 року у касаційному порядку не оскаржувалася.

Не погоджуючись із заочним рішенням суду, Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Київ) правонаступник відповідача подало апеляційну скаргу на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою, оскільки відповідач до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року не звертався.

Ухвала Київського апеляційного суду від 08 вересня 2022 року у касаційному порядку не оскаржувалася.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, особа, яка не брала участі у справі, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що на момент звернення позивача до суду з позовом на виконанні Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві перебували виконавчі документи про стягнення з ОСОБА_4 грошових коштів, про що позивачу було відомо, а арешт на квартиру накладено ще у 2011 році. Судом першої інстанції не враховано недобросовісність дій позивача.

Оспорювані електронні торги проведені ДП «Сетам» 05 вересня 2018 року, тобто до моменту отримання державними виконавцями фактичної можливості перевіряти сімейний статус боржника.

Ані позивач, ані боржник ОСОБА_4 не повідомляли виконавця про факт перебування квартири АДРЕСА_1 у спільній сумісній власності. Позивач не зверталася до суду з позовом про визнання права власності на арештоване майно або з позовом про зняття з нього арешту чи зі скаргою на дії державного виконавця, жодним чином не проявляла інтерес до спільного майна.

Висновки суду першої інстанції про не з`ясування виконавцем сімейного стану боржника та того чи придбана квартира у період шлюбу не відповідає обставинам справи, оскільки такі обставини пов`язані із невиконанням боржником обов`язку щодо інформування державного виконавця про володіння майном разом з іншими особами.

Судом першої інстанції не враховано, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Оскаржуваним рішенням не встановлено, які саме правила проведення електронних торгів було порушено під час їх проведення, а відтак передчасно зроблено висновок про наявність підстав для визнання електронних торгів недійсними.

Суд першої інстанції без встановлення джерела коштів на придбання спірної квартири та мети її придбання зробив передчасний висновок про те, що спірне майно є спільною сумісною власністю подружжя.

У разі ухвалення судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатом торгів, виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. Це призведе до коригування погашених зобов`язань боржника перед кредитором стягувачем.

Звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, позивач пред`явив позов до продавців та переможця, проте боржник та стягувач, майнові права яких зачіпає оскаржуване рішення, участі у справі не брали.

Особа, яка не брали участі у справі, ОСОБА_1 , є стягувачем-кредитором, після визнання недійсними електронних торгів повинен повернути грошові кошти отримані від продавців як такі, що отримані без достатніх правових підстав. Тобто оскаржуваним рішенням порушені норми процесуального права, адже вирішено питання про права та обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Від представника ДП «Сетам» - Кучевської З. до суду надійшли письмові пояснення, у яких вона просить задовольнити апеляційну скаргу ОСОБА_1 . У письмових поясненнях зазначено про те, що в оскаржуваному рішенні не встановлено порушення жодного із правил проведення електронних торгів, а також порушення законних прав позивача. Натомість судом першої інстанції досліджувалися обставини щодо поширення на спірне майно презумпції спільної сумісної власності подружжя, що не входить до предмету доказування у цій категорії справ. ОСОБА_4 на виконання вимог частини 5 статті 19 Закону України «Про виконавче провадження» не надано державному виконавцю декларацію про майно, яким він володіє спільно з іншими особами, зокрема і зі своєю дружиною, що свідчить про недобросовісність дій подружжя.

Від представника ОСОБА_3 - адвоката Деяк Я.М. до суду надійшли письмові пояснення, у яких він просить задовольнити апеляційну скаргу ОСОБА_1 , оскільки під час ухвалення оскаржуваного рішення суду порушено норми процесуального права, неповно з`ясовано обставини справи та сформовано висновки, які не відповідають обставинам справи.

Від представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Романишена Р.М. до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому він просить суд закрити апеляційне провадження.

Відзив обґрунтовано тим, що спірна квартира реалізувалася на електронних торгах у межах зведеного виконавчого провадження № 39204052 про стягнення з ОСОБА_4 заборгованості на користь АК «Український бізнес банк» та АКБ «Європейський», реалізація відбулася 05 вересня 2018 року. Апелянта ОСОБА_1 як стягувача за виконавчим листом № 750/7629/14 про стягнення з ОСОБА_4 суми заборгованості на користь ОСОБА_1 приєднано до зведеного виконавчого провадження № 39204052 через місяць після того як відбулися електронні торги - 10 жовтня 2018 року. Тобто, електронні торги не впливали на права, інтереси та обов`язки стягувача ОСОБА_1 .

У мотивувальній частині оскаржуваного рішення відсутні висновки про права та обов`язки ОСОБА_1 . У резолютивній частині рішення також прямо не вказано про його права та обов`язки.

Заборгованість у розмірі 772 282 грн ОСОБА_1 була виплачена у грудні 2019 року. Доводи апеляційної скарги про те, що стягнута з ОСОБА_4 заборгованість у розмірі 772 282 грн є коштами від реалізованої на електронних торгах квартири нічим не підтверджені, а примусове стягнення на користь ОСОБА_1 відбулося більше ніж через рік після проведення електронних торгів.

Колегія апеляційного суду, вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзивів на неї, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а апеляційне провадження підлягає закриттю з огляду на таке.

Статтею 17 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи.

Відповідно до частини 1 статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є заявник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_2 уклала шлюб з ОСОБА_4 .

В період зареєстрованого шлюбу подружжя ОСОБА_2 на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу квартири від 22 лютого 2007 року придбали квартиру АДРЕСА_1 , яка була зареєстрована на праві власності за ОСОБА_4 , чоловіком позивача (а.с.12,13).

Згідно із зведеним виконавчим провадженням від 05 серпня 2013 року № 39204052 з примусового виконання

виконавчого листа № 2-1465/10, виданого Печерським районним судом міста Києва від 17 лютого 2011 року про стягнення з ОСОБА_4 на користь АКБ «Український бізнес банк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 6 450 022 грн 06 коп., судових витрат у розмірі 2 799 грн 70 коп. та

виконавчого листа № 21904/10, виданого Печерським районним судом міста Києва від 18 квітня 2011 року про стягнення з ОСОБА_4 на користь АКБ «Український бізнес банк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 495 453,92 доларів США, які знаходяться на виконанні у відділі примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

05 вересня 2018 року ДП «СЕТАМ» на підставі поданих для проведення реалізації майна документів відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у міста Києві здійснило реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів через веб-сайт (https://setam.net.ua) в мережі Інтернет.

19 вересня 2018 року головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві було складено Акт про проведені електронні торги, зі змісту якого вбачається, що до протоколу проведення електронних торгів № 356098 сформованого 05 вересня 2018 року ДП «СЕТАМ» переможцем торгів лоту № 296917 (квартира АДРЕСА_1 ) визнано учасника під №4 ОСОБА_3 .

На підставі акта про проведені електронні торги приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трач Г.М. переможцю торгів ОСОБА_3 видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів № 2532 від 16 жовтня 2018 року.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору-купівлі продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно є переможець електронних торгів.

Відповідно до частини 3 статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Оскільки апелянт ОСОБА_1 не є стороною оспорюваного правочину (електронних торгів), тому при ухваленні оскаржуваного рішення суду про визнання недійсним правочину (електронних торгів) питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки апелянта не вирішувалося.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, апелянта ОСОБА_1 як стягувача за виконавчим листом № 750/7629/14 про стягнення з ОСОБА_4 суми заборгованості на користь ОСОБА_1 приєднано до зведеного виконавчого провадження № 39204052 через місяць після того як відбулися електронні торги - 10 жовтня 2018 року, отже на момент укладання оспорюваного договору - проведення електронних торгів, стягувач ОСОБА_1 не був учасником зведеного виконавчого провадження.

Жодних доказів на підтвердження того, що в момент укладання оспорюваного правочину були порушені права апелянта ОСОБА_1 і це порушення надає йому право заперечувати дійсність правочину як заінтересованій особі відповідно до частини 3 статті 215 ЦК України, - до суду не надано.

Також, колегія апеляційного суду звертає увагу на те, що заочне рішення суду було оскаржене в апеляційному порядку всіма відповідачами: ОСОБА_3 , ДП «Сетам» та Управлінням забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Київ).

За наслідками розгляду апеляційних скарг відповідачів апеляційним судом було відмовлено у відкритті апеляційного провадження на заочне рішення суду. Ухвали апеляційного суду про відмову у відкритті у касаційному порядку відповідачами не оскаржувалися.

Після відмови у відкриті апеляційного провадження відповідач ОСОБА_3 01 серпня 2022 року звернулася з листом до апелянта ОСОБА_1 , де просила оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку, на що посилається і сам апелянт у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення.

Підсумовуючи викладене, колегія апеляційного суду вважає, що оскаржуваним судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки апелянта ОСОБА_1 не вирішувалося, мотивувальна частина оскаржуваного рішення не містить висновків або судження суду про права та обов`язки апелянта ОСОБА_1 , в резолютивній частині - суд першої інстанції не вказує про права та обов`язки апелянта ОСОБА_1 .

Відповідно до пункту 3 частини 1 стаття 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Вказані норми процесуального закону встановлюють порядок та спосіб апеляційного оскарження судового рішення, який можливий у тому разі, коли суд вирішив питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

На стадії апеляційного провадження, під час якої вирішується питання про можливість прийняття апеляційної скарги особи, що не брала участі у справі, та яка вважає, що ухваленим рішенням порушені її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, суд апеляційної інстанції установлює, чи дійсно мало місце порушення таких прав, свобод, інтересів та обов`язків у зв`язку із ухваленим рішенням, та в залежності від установленого вчиняє відповідні процесуальні дії.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 20 січня 2020 року у справі № 2-1426/08, постанові від 30 січня 2020 року у справі № 646/6461/17 особи, які не брали участі у справі мають право оскаржити в апеляційному порядку ті судові рішення, які безпосередньо встановлюють, змінюють, обмежують або припиняють права або обов`язки цих осіб. Судове рішення слід вважати таким, яким вирішено питання про права та обов`язки осіб, яких не було залучено до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки або судження суду про права та обов`язки цих осіб або в резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки них осіб. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не є підставою для висновку про вирішення судом питань про права та обов`язки цієї особи.

При цьому, якщо обставини про вирішення судом першої інстанції питання про права, інтереси га свободи особи, яка не була залучена до участі у справі, не підтвердились, апеляційне провадження підлягає закриттю.

Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 17 лютого 2020 року у справі № 668/17285/13ц, провадження № 61-41547сво18.

Отже, колегія апеляційного суду дійшла висновку про те, що апеляційне провадження, відкрите за апеляційною скаргою ОСОБА_1 є таким, що підлягає закриттю на підставі пункту 3 частини 1 статті 362 ЦПК України.

Керуючись статтею 362 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 листопада 2019 року.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді О.П. Коцюрба

О.Ф. Лапчевська