Справа №336/1937/22
Провадження №2/336/3003/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

17.08.2022 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді - Карабак Л.Г.,

за участю секретаря судового засідання - Тимошенко Л.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Шевченківскького районного суду м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном. В обґрунтування позовних вимог посилались на те, що кв. АДРЕСА_1 належить на праві власності по Ѕ частці кожному з позивачів. За даною адресою зареєстрований відповідач ОСОБА_3 , який не проживає з червня 2013 року. Місце його фактичного проживання на теперішній час невідомо. Ніяких угод між сторонами не укладалось. Реєстрація відповідача в квартирі перешкоджає позивачам у користуванні майном та призводить до того, що вони мають сплачувати додаткові витрати по оплаті за комунальні послуги за зареєстровану, але не проживаючу фактично особу, а тому просили суд усунути їм перешкоди у користуванні власністю шляхом визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування вказаною квартирою.

Позивачі надали суду письмову заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять суд задовольнити їх, проти заочного розгляду не заперечують.

В судове засідання відповідач не з`явився, відзиву на позов не подав, заяв та клопотань від нього не надходило. Про розгляд справи повідомлений належним чином.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розгляд справи за відсутності учасника справи узгоджується з положеннями ч.3 ст.211 ЦПК України.

Суд ухвалив постановити заочне рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів, що відповідає положенням ч.4 ст.223 та ч.1 ст.280 ЦПК України.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із розглядом справи за відсутності учасників справи, не здійснюється згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

У відповідності до ч. 8 ст. 178 та ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглянув справу за наявними у справі матеріалами та у заочному порядку.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, оцінивши їх на предмет належності, допустимості, достовірності і достатності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.03.2021 року, виданого ОСОБА_4 , державним нотаріусом П`ятої запорізької державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №2-125 - ОСОБА_1 є власником Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 . Інша Ѕ частка вказаної квартири належить ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності від 10.03.2021 року, виданого ОСОБА_4 , державним нотаріусом П`ятої запорізької державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №2-123.

Відповідно до акту про фактичне непроживання особи за місцем реєстрації від 10.07.2021 року, складеного за участю мешканців сусідніх квартир - ОСОБА_3 в квартирі АДРЕСА_1 фактично не проживає з червня 2013 року. За твердженнями позивачів речі відповідача в квартирі відсутні. Перешкоди у проживанні йому власники не чинили, вхідні замки не змінювались.

Згідно з ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно з ч. 1, ч.2 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Статтею 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до 2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до положень ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно зі статтею 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право приватної власності є непорушним.

Так, згідно зі статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного та сімейного життя, до свого житла та кореспонденції.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кривіцька і Кривіцький проти України» («Kryvitska and Kryvitskyy v. Ukraine»), рішення від 02 грудня 2010 року) поняття «житло» не обмежується приміщенням, в якому особа проживає на законних підставах або яке було у законному порядку встановлено, а залежить від фактичних обставин, а саме існування достатніх і тривалих зв`язків з конкретним місцем. Втрата житла будь-якою особою є крайньою формою втручання у право на житло.

Верховний Суд зазначає, що застосовуючи відповідну практику, суди мають належним чином з`ясувати обставини справи та надати їм правову оцінку, з урахуванням встановлених обставин справи за допомогою «трискладового тесту» як юридичної конструкції, який є засобом перевірки необхідності втручання в права особи, вирішити конфлікт між правами та інтересами як власника житла та фізичних осіб, які зареєстровані в житловому приміщенні.

Верховний Суд зауважує, що зміст «трискладового тесту» для оцінки відповідності втручання у право особи європейським стандартам правомірності такого втручання охоплює такі критерії, які мають оцінюватися у сукупності: 1) законність вручання; 2) легітимна мета (виправданість втручання загальним інтересом); 3) дотримання принципу пропорційності між використовуваними засобами і переслідуваною метою, тобто необхідність в демократичному суспільстві.

Верховний Суд зауважує, що підставою для визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, може слугувати лише свідома або недбала поведінка такої особи, яка свідчить про втрату нею інтересу до такого жилого приміщення.

Відповідно до правового змісту ст. ст. 391, 396 ЦК України підставою для задоволення позову власника є встановлення факту порушення його прав і об`єктивно існуючих перешкод у здійсненні ним цих прав.

Таким чином, приймаючи до уваги, що відповідач не проживає у квартирі позивачів без поважних причин понад встановлені законодавством строки, що в свою чергу перешкоджає позивачам здійсненню права користування та розпорядження належною ним квартирою, відповідача необхідно визнати таким, що втратив право користування житловим приміщенням. Отже, позовні вимоги позивачів підлягають задоволенню в повному обсязі.

Судові витрати в частині сплати судового збору слід покласти на відповідача.

Керуючись ст. ст. 259, 263- 265ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном - задовольнити.

Усунути перешкоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в користуванні квартирою АДРЕСА_1 , визнавши ОСОБА_3 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Заява про перегляд заочного рішення суду може бути подана до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення.

Учасник справи якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення, згідно ч. 1 ст. 354 ЦПК України.

Повне рішення суду складено 17.08.2022 року.

Відомості про учасників справи:

Позивачі - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 . Інші дані невідомі

Суддя Л.Г. Карабак