Справа № 211/3296/22
Провадження № 2/211/2917/22
У Х В А Л А

Іменем України

28 листопада 2022 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі :

головуючого судді - Сарат Н.О.,

за участю секретаря судового засідання - Зоріної С.М.,

у відсутність сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі заяву ректора Криворізького державного педагогічного університету Шрамко Ярослава Владиславовича про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовом Криворізького державного педагогічного університету до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

В провадженні Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом Криворізького державного педагогічного університету до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 12 жовтня 2022 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання сторони не з`явилися, до суду через канцелярію надійшла заява ректора Криворізького державного педагогічного університету Шрамко Ярослава Владиславовича про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з досягненням домовленості щодо повернення заборгованості, та просить повернути сплачений судовий збір.

Суд, враховуючи вимоги частини першої статті 223 ЦПК України, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації (постанова Верховного Суду від 11 січня 2022 року у справі № 449/1290/20 (провадження № 61-18698св21).

При цьому суд зазначає, що звернення із заявою про залишення позовної заяви без розгляду до початку розгляду справи по суті є правом позивача та унеможливлює вирішення спору, тому суд вважає можливим вирішити подане стороною позивача клопотання про залишення позову без розгляду до розгляду справи по суті у судовому засіданні за відсутності відповідача.

Враховуючи викладене, оскільки заява про залишення позову без розгляду подана уповноважним представником позивача до початку розгляду справи по суті, що міститься в матеріалах справи, застережень щодо обмеження повноважень представника на вчинення таких дій не містить, суд вважає можливим її задовольнити, залишивши позов без розгляду, роз`яснивши позивачу, що відповідно до частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Крім того, в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету (частина третя статті 257 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, другої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Так, в обґрунтування заяви позивач посилається на положення пункту 4 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, відповідно до якого сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, за змістом наведеної норми вказаного Закону у випадку залишення судом позову без розгляду на підставі відповідної заяви позивача сплачена останнім сума судового збору не повертається.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З огляду на викладене, залишаючи позов без розгляду на підставі відповідної заяви представника позивача, суд доходить до висновку про відсутність підстав для повернення позивачу сплаченої ним суми судового збору за подання позовної заяви, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 11 січня 2022 року у справі № 449/1290/20 (провадження № 61-18698св21).

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд

постановив:

заяву представника позивача - задовольнити частково.

Позовну заяву Криворізького державного педагогічного університету до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

В задоволенні іншої частини вимог - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 28 листопада 2022 року.

Суддя: Н. О. Сарат