Справа № 538/2279/20
Провадження по справі №2/538/8/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 квітня 2022 року

Лохвицький районний суду Полтавської області в складі головуючого судді Бондарь В.А., за участю секретаря судового засідання Горілей Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні,-

в с т а н о в и в :

Ухвалою Лохвицького районного суду Полтавської області від 30 березня 2021 року в даній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження в справі зупинено на час проведення експертизи.

В описовій частині даної ухвали вказано, що відповідач по справі в судове засідання не з"явився, представник відповідача по справі проти заявленого клопотання не заперечив, але просив змінити установу проведення експертизи та доручити її проведення Харківському науково-дослідному інституті судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса (пров. Чураївни, 1/1, м. Полтава, 36004).

Ухвала суду в частині, що стосується зупинення провадження у цивільній справі, може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її оголошення.

В іншій частині ухвала суду є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Ухвала Лохвицького районного суду Полтавської області від 30 березня 2021 року сторонами по справі не оскаржувалася, на її підставі проведено судову будівельно-технічну експертизу.

В судовому засіданні 27.04.2022 року представник відповідача підтримав подану письмово заяву від 04.11.2021 року про виправлення описки в ухвалі суду від 30.03.3021 року, яку обгрунтовує тим, що в описовій частині ухвали суду доводи не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки відповідач ОСОБА_2 до суду з"явився та перебував в судовому засіданні 30.03.2021 року, яке відбувалося в режимі відеоконференції з Лохвицьким районним судом через Лубенський міськрайонний суд Полтавської області. Крім того, як пояснює представник відповідача, в ході судового засідання відповідач ОСОБА_2 та він (представник відповідача) проти задоволеного клопотання позивача ОСОБА_1 в порядку ст. 103 ЦПК України про призначення будівельно-технічної експертизи повністю заперечували і що повинно підтверджуватися технічними засобами фіксації судового процесу від 30.03.2021 року, але дане не відповідає змісту ухвали суду. Просить вважати дане помилкою та внести до ухвали суду від 30.03.2021 року виправлення. Відповідач по справі дані пояснення свого представника в судовому засіданні підтримав.

Представник позивача в судовому засіданні проти заяви про виправлення описки заперечила.

У відповідності до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно дост. 417 ЦПК україни вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

Постанова суду касаційної інстанції не може містити вказівок для суду першої або апеляційної інстанції про достовірність чи недостовірність того чи іншого доказу, про переваги одних доказів над іншими, про те, яка норма матеріального права повинна бути застосована і яке рішення має бути прийнято за результатами нового розгляду справи.

Згідно Постанови від 21.07.2020 № 521/1074/17 Верховного Суду Касаційного цивільного суду вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

В судовому засіданні встановлено, що зазначені обставини в заяві та підтримані в судовому засіданні представником відповідача та відповідачем не є опискою в ухвалі суду від 30.03.2021 року, оскільки не вплинули на права та обов"язки учасників судового процесу. Ухвала суду від 30.03.2021 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи не оскаржувалася, виконана експертною установою. В матеріалах цивільної справи мається експерний висновок від 06.10.2021 року, який теж не оскаржувався.

Суд розцінює дану заяву про виправлення описки відповідно до вимог ст. 44 ЦПК України як зловживання процесуальними правами, що суперечить завданню цивільного судочинства та затягуванню розгляду справи по суті, так як справа перебуває на розгляді в суді з 03.12.2020 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне заяву представника відповідача ОСОБА_3 про виправлення описки залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 44, 49, 269, 353, 417 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Лохвицького районного суду Полтавської області від 30 березня 2021 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 261 ЦПК України.

Суддя Лохвицького районного суду Полтавської області: Бондарь В.А.