Провадження № 2-з/761/1130/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Пономаренко Н.В., розглянувши матеріали заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Касьяненка Дмитра Леонідовича про забезпечення позову в цивільній справі за позовом заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа: Державний реєстратор Комунального підприємства «Світоч» м. Києва Алієв Гусейн Азіз огли, Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання добросовісним набувачем, припинення договору іпотеки та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,-

в с т а н о в и в :

У листопаді 2022 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа: Державний реєстратор Комунального підприємства «Світоч» м. Києва Алієв Гусейн Азіз огли, Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання добросовісним набувачем, припинення договору іпотеки та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14.11.2022 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Одночасно з позовом, представником позивача подано до суду заяву про забезпечення вказаного позову в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом:

-накладенням арешту на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

-заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема Міністерству юстиції Україи та його територіальним органам, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які дії реєстраційні дії щодо відчуження нерухомого майна: квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Заяву обґрунтовано тим, що 30.04.2013 ОСОБА_1 за посередництва агентства нерухомості «Park Lane» придбала у ОСОБА_4 двокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . Перед оформленням договору купівлі-продажу «Park Lane» здійснило перевірку об`єкта нерухомості на предмет будь-яких обтяжень, наявності судових справ та надали свій висновок щодо можливості придбання такої квартири, оскільки в реєстрах були відсутні будь-які записи про арешти, заборони, обтяження. У заяві вказано, що із довідки ОСОБА_1 стало відомо, що 23.04.2019 державний реєстратор комунального підприємства «Світоч» м. Києва Алієв Гусєйн Азіз Огли неправомірно зареєстрував іпотеку, номер запису 31319926.

Крім цього, зазначає, що підставою внесення запису про обтяження було рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 46619097 від 23.04.2019 20:59:55, ОСОБА_5 , Комунальне підприємство «Світоч» м. Києва, м. Київ. Основне зобов`язання встановлено договором іпотеки № 0 із АКБ СР «Укрсоцбанк» від 02.10.2008. У заяві зазначено, що Позивачка ніколи не укладала жодних договорів ані з AT «Укрсоцбанк», ані з його правонаступником - АТ «АЛЬФА-БАНК».

Таким чином, заявник вважає, що відповідач у процесі розгляду справи задовольнить свої вимоги неправомірно здійснивши стягнення на предмет іпотеки.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Вивчивши матеріали цивільної справи та заяву про забезпечення позову, суд приходить до висновку, що заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, згідно з положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до положень п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України одними із видів забезпечення позову є заборона вчиняти певні дії.

Згідно із ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними з заявленими позивачем вимогами.

Крім того, згідно роз`яснень, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року за №9, вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову». Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, розтратити його, продати або знецінити і, що такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, з майновими наслідками заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Крім того, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

При цьому, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Так, з наведених у заяві про вжиття заходів забезпечення позову фактів та обґрунтувань вбачається, що предмет позову по даній справі щодо визнання добросовісним набувачем, припинення договору іпотеки та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та заявлений позивачем захід забезпечення позову є співмірним із заявленими позовними вимогами та взаємопов`язаний з предметом спору, а невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача за захистом яких він звернувся до суду, а також існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду у разі його задоволення, оскільки положеннями іпотечного договору передбачена можливість задовольнити вимоги кредитора в позасудовому порядку шляхом оформлення права власності іпотекодержателем на іпотечне майно.

Дослідивши матеріали цивільної справи, враховуючи предмет позову, наведені докази та обґрунтування заявлених вимог у клопотанні щодо забезпечення позову, наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, а також беручи до уваги те, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення суду в разі задоволення позову, суд вважає за необхідне в порядку забезпечення позову заборонити всім суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно вчиняти будь - які дії, приймати будь - які рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

В іншій частині заява про забезпечення позову, щодо накладення арешту на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , не підлягає задоволенню, оскільки з огляду на предмет і підстави позову, зміст позовних вимог, види забезпечення позову, який просить застосувати особа, те, що позивачем не надано жодних доказів в обґрунтування того, що невжиття заходів забезпечення позову в заявлені ним способи може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, а також беручи до уваги, що види заходів забезпечення позову вказані позивачем є неспівмірними із заявленими позовними вимоги, суд прийшов до висновку про необхідність відмовити у задоволенні заяви в цій частині.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149 -153 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Касьяненка Дмитра Леонідовича про забезпечення позову в цивільній справі за позовом заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа: Державний реєстратор Комунального підприємства «Світоч» м. Києва Алієв Гусейн Азіз огли, Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання добросовісним набувачем, припинення договору іпотеки та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, - задовольнити частково.

Заборонити всім суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно вчиняти будь - які реєстраційні дії, приймати будь - які рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Дані про стягувача: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 .

Дані про боржника: Акціонерне товариство «Альфа-Банк», , адреса місцезнаходження: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100.

В задоволенні іншої частини заяви про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову три роки.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Суддя: