Справа № 444/695/22
Провадження № 2-р/444/5/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2022 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Зеліско Р. Й.

секретар судового засідання Мамедова Г. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Жовква Львівської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Жовківського районного суду Львівської області від 19.05.2022 року у справі № 444/695/22 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Добросинсько-Магерівська сільська рада Львівського району Львівської області, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд із заявою, у якій просить роз`яснити абзац другий резолютивної частини рішення Жовківського районного суду Львівської області від 19 травня 2022 року у справі № 444/695/22, провадження № 2-о/444/24/2022, яке набрало законної сили, а саме те, чи встановивши юридичний факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, а саме що вона, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер приблизно ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживали однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з ІНФОРМАЦІЯ_4 до дня смерті ОСОБА_3 , суд одночасно встановив те, що вона, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 вели спільне господарство, спільний побут, мали між собою взаємні права та обов`язки.

Заяву мотивує тим, що звернувшись із зазначеним вище рішенням суду у Міністерство оборони України для призначення і виплати одноразової грошової допомоги як члену сім`ї загиблого військовослужбовця, комісією Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум було прийнято рішення про повернення на доопрацювання документів для призначення одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум, що підтверджується копією Витягу з протоколу № 179 від 02.09.2022 року.

З даного витягу з протоколу вбачається, що прийняте рішення про повернення на доопрацювання мотивоване тим, що рішенням суду не встановлено факту про те, що вона, ОСОБА_1 , та ОСОБА_3 були пов`язані спільним побутом та мали взаємні права та обов`язки, тобто, що вона була членом сім`ї ОСОБА_3 , а також чи мала вона, ОСОБА_1 , власну сім`ю.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, однак подала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності. Зазначила, що заявлені вимоги підтримує, просить такі задовольнити.

Представник заінтересованої особи, Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області, в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Заінтересована особа, ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак подала на адресу суду заяву, у якій просить розглянути у її відсутності, враховуючи те, що вона належним чином повідомлена про дату, час та місце судового засідання, ознайомлена із змістом заяви, виклала письмово свою позицію, а її неявка не перешкоджає розгляду справи згідно норми ч. 3 ст. 271 ЦПК України,

Зазначила, що повністю підтверджує факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу її сина ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , в період часу з ІНФОРМАЦІЯ_4 до дня смерті ОСОБА_3 , ведення в цей період ними спільного господарства, спільного побуту, наявність між ними взаємних прав та обов`язків.

Просить взяти до уваги, що встановлення факту судом, роз`яснення рішення суду жодним чином не порушує її прав як заінтересованої особи, матері загиблого ОСОБА_3 , навпаки сприяє встановленню істини у взаємостосунках між ОСОБА_1 та її сином, ОСОБА_3 , сприяє захисту законних прав ОСОБА_1 як дружини її сина, ОСОБА_3 .

Вказала, що не заперечує проти роз`яснення рішення суду, навпаки підтримує вимоги заяви, оскільки роз`яснення рішення допоможе додатково протрактувати таке для більш чіткого розуміння та встановлення істини.

Ч. 3 ст. 271 ЦПК України встановлено, що суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі представника Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області, зважаючи на те, що він належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, а також без участі заявника у справі заявника ОСОБА_1 та заінтересованої особи ОСОБА_2 , які належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, подали на адресу суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, висловили свою позицію у справі, а також беручи до уваги те, що неявка учасників не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення суду.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду в межах заявлених вимог, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що є підстави для її задоволення з метою забезпечення виконання судового рішення в силу наступного.

Згідно ч. 1, 4 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Зі змісту зазначеної статті вбачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Таким чином, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Відповідно до п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Питання роз`яснення рішення суду розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення ухваленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду розглянув справу № 128/2734/17 та встановив, що суд може роз`яснити судове рішення у разі, якщо нечітким або незрозумілим є зміст його резолютивної частини, як для осіб, щодо яких воно ухвалене, так і для осіб, які будуть здійснювати його примусове виконання.

Так судом встановлено, що рішенням Жовківського районного суду Львівської області від 19 травня 2022 року у справі № 444/695/22, провадження № 2-о/444/24/2022, яке набрало законної сили 28.06.2022 року, встановлено юридичний факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, а саме що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер приблизно ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживали однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з ІНФОРМАЦІЯ_4 до дня смерті ОСОБА_3 .

На підставі даного рішення заявник ОСОБА_1 звернулася до Міністерства оборони України з метою призначення і виплати одноразової грошової допомоги як члену сім`ї загиблого військовослужбовця, однак комісією Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум було прийнято рішення про повернення на доопрацювання документів для призначення одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум, що підтверджується копією Витягу з протоколу № 179 від 02.09.2022 року.

З даного витягу з протоколу вбачається, що прийняте рішення про повернення на доопрацювання мотивоване тим, що рішенням суду не встановлено факту про те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 були пов`язані спільним побутом та мали взаємні права та обов`язки, тобто, що ОСОБА_1 була членом сім`ї ОСОБА_3 , а також чи мала вона, ОСОБА_1 , власну сім`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі N 644/6274/16-ц (провадження N 14-283цс18) вказано, що "згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року у справі N 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна "член сім`ї" членами сім`ї є, зокрема, особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з військовослужбовцем у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки".

Встановлення факту проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу передбачає доведення перед судом факту спільного їх проживання, наявності у них спільного побуту, виникнення між ними у зв`язку із цим взаємних прав та обов`язків, притаманних подружжю. Під спільним проживанням слід розуміти постійне фактичне мешкання чоловіка та жінки за однією адресою, збереження ними у такому житлі переважної більшості своїх речей, зокрема щоденного побутового вжитку, сприйняття ними цього місця проживання як свого основного, незалежно від того, що будь-хто із них за особливістю своєї роботи/служби зумовлений тривалий час бути відсутнім за цим місцем проживання (несення військової служби, вахтовий метод роботи). Спільний побут, в свою чергу, передбачає ведення жінкою та чоловіком спільного господарства, наявність спільного бюджету, витрат, придбання майна для спільного користування, в тому числі за спільні кошти та внаслідок спільної праці, спільна участь в утриманні житла, його ремонт, спільне харчування, піклування чоловіка та жінки один про одного/надання взаємної допомоги тощо. До прав та обов`язків, притаманних подружжю, слід віднести зокрема, але не виключно, існування між чоловіком та жінкою, реалізацію ними особистих немайнових прав, передбачених главою 6 СК України, тощо. При цьому має бути встановлена і доведена саме сукупність вказаних усталених обставин та відносин, оскільки самі по собі, наприклад, факти перебування у близьких стосунках чоловіка та жінки або спільна присутність їх на святах, або пересилання коштів, або періодичний спільний відпочинок, або проживання за однією адресою, факт реєстрації за такою адресою при відсутності інших наведених вище ознак не можуть свідчити, що між чоловіком та жінкою склались та мали місце усталені відносини, притаманні подружжю.

Наведені вище правові висновки суду повністю узгоджуються із правовими позиціями, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №554/8023/15-ц, постановах Верховного Суду від 26 вересня 2018 року у справі №244/4801/13-ц, від 28 листопада 2018 року в справі №127/11013/17, від 16 січня 2019 року у справі №343/1821/16-ц, від 27 лютого 2019 року у справі №522/25049/16-ц, від 27 березня 2019 року у справі №354/693/17-ц, від 17 квітня 2019 року у справі №490/6060/15-ц, від 15 серпня 2019 року у справі №588/350/15, від 23 вересня 2019 року у справі №279/2014/15-ц, від 10 жовтня 2019 року у справі №748/897/18, від 11 грудня 2019 року в справі №712/14547/16-ц, від 12 грудня 2019 року у справі №490/4949/17, від 18 грудня 2019 року в справі №761/3325/17-ц, від 24 січня 2020 року в справі №490/10757/16-ц, від 09 листопада 2020 року №757/8786/15-ц.

Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Для встановлення спільного проживання однією сім`єю до уваги беруться документи щодо місця реєстрації (фактичного проживання) чоловіка та жінки, фотографії певних подій, документи, що підтверджують придбання майна на користь сім`ї, витрачання коштів на спільні цілі (фіскальні чеки, договори купівлі-продажу, договори про відкриття банківського рахунку, депозитні договори та інші письмові докази) тощо.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 16.01.2019 року по справі № 343/1821/16-ц, від 17.01.2019 року по справі № 644/4941/16-ц.

Відповідно до Хартії прав сім`ї, сім`я це щось більше, ніж просто правова, суспільна чи економічна одиниця, це спільнота любові і солідарності, це те місце, де зустрічаються різні покоління і допомагають один одному зростати у людській мудрості та узгоджувати індивідуальні права з іншими вимогами суспільного життя. Альтернативою шлюбу є конкубінат, тобто фактичне спільне проживання жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу. Жінка та чоловік мають на це право і відповідно право на повагу до свого вибору з боку держави та суспільства. Отже, сім`ю складають особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство, мають взаємні права та обов`язки.

Заявник під час розгляду справи про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу довела перед судом належними доказами факт спільного їх проживання із ОСОБА_3 , наявності у них спільного побуту, а також постійне спільне мешкання за однією адресою, виникнення між ними у зв`язку із цим взаємних прав та обов`язків, ведення спільного господарства.

Це підтверджує і заінтересована особа, мати загиблого військовослужбовця ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , що вбачається із заяви, яка подана на адресу суду.

Оскільки, судове рішення Жовківського районного суду Львівської області від 19.05.2022 року є незрозумілим в резолютивній частині, а саме щодо того, чи встановивши юридичний факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, а саме що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер приблизно ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживали однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з ІНФОРМАЦІЯ_4 до дня смерті ОСОБА_3 , суд одночасно встановив те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 вели спільне господарство, спільний побут, мали між собою взаємні права та обов`язки, суд приходить до висновку, що необхідно більш повно та ясно роз`яснити рішення, розуміння якого викликає труднощі при його виконанні, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

З метою уникнення незрозумілості рішення, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 4, 13, 15, 23, 81, ч.2 ст. 247, статтями 258, 259, 260, 261, 271 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Жовківського районного суду Львівської області від 19.05.2022 року у справі № 444/695/22- задовольнити.

Абзац другий резолютивної частини рішення Жовківського районного суду Львівської області від 19.05.2022 року у справі № 444/695/22 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Добросинсько-Магерівська сільська рада Львівського району Львівської області, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, роз`яснити так, що встановивши юридичний факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, а саме що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер приблизно ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживали однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з ІНФОРМАЦІЯ_4 до дня смерті ОСОБА_3 , суд встановив те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 спільно проживали, вели спільне господарство, спільний побут, мали між собою взаємні права та обов`язки, тобто їх стосунки мали ознаки сім`ї в розумінні ст. 3 Сімейного кодексу України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення, проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Суддя: Зеліско Р. Й.