Справа № 390/893/22
Провадження №2/190/486/22
УХВАЛА

22 листопада 2022 року м.П`ятихатки

Суддя П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області Кудрявцева Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне територіальне управління юстиції у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м.Дніпро про визнання батьківства,-

встановила:

До П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області з Кіровоградського районного суду Кіровоградської області надійшли матеріали цивільної справи №390/893/22, провадження №2/390/567/22 за позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне територіальне управління юстиції у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м.Дніпро про визнання батьківства.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передана для розгляду судді П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області Кудрявцевій Ю.В..

Згідно інформації отриманої від Виконавчого комітету Вишнівської селищної ради Кам`янського району Дніпропетровської області від 18.11.2022 року відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 175-177 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви, проте всупереч наведеним вимогам закону позовна заява не містить:

- на виконання п. 6 ч.3 ст. 175 ЦПК, - відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- на виконання п. 7 ч.3 ст. 175 ЦПК, - відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- на виконання п. 8 ч.3 ст. 175 ЦПК, - перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

-на виконання п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК номер телефону чи електронної пошти (якщо такі відомості позивачу відомі).

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, тому позивачу необхідно зазначити в позовній заяві вказані обґрунтування та докази.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що Статтею 138 СК України закріплено право матері дитини на оспорювання батьківства свого чоловіка. Жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини.

До вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини.

В позовній заяві позивач не зазначає, як визначено походження дитини від батька ОСОБА_1 , як осіб, які не перебували у шлюбі між собою.

При цьому вказує, що на час народження дитини сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , він проживав окремо від ОСОБА_2 , але не вказує з якого саме часу вони стали проживати окремо (доказів не надано).

В порушення вище вказаних вимог, дана позовна заява не містить адреси місця проживання відповідача (поштовий іншекс, область, район, назва населеного пункту, вулиці, будинку), що не можна вважати дотриманням вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, та не вказано як останню викликати до суду для розгляду справи по суті..

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.ч.2,4 ст.83 ЦПК України , позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 р., №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч.3 ст.128 СК приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері ( ч.1 ст.135 СКУ).

Пунктом 9 вказаної постанови визначено, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них.

Також, у постанові від 16 травня 2018 року у справі №591/6441/14-ц, провадження №61-6030св18 Верховний Суд зазначив, що підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України. А доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Для встановлення батьківства правове значенні мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особи батьківства.

Підставою для конкретного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово - генетичної або судово - імунологічної експертизи.

Так, в позовній заяві позивач просить визнати його батьком дитини , але при цьому не додає доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача, також і не зазначає про виникнення труднощів у їх отриманні.

В даній ситуації, суддя звертає увагу, що вирішуване питання про відкриття провадження у справі охоплюється змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд.

Так, стосовно питання доступу до суду Європейський Суд з прав людини в своїй прецедентній практиці звертає увагу на те, що процедурні гарантії, закріплені статтею 6 Конвенції, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином, втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань. Європейський Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

А тому, в даній ситуації встановлення цивільним процесуальним законодавством вимог до позовної заяви і залишення поданого позивачем позову до суду без руху, у зв`язку з його невідповідністю вимогам, передбачених законом, ґрунтується на нормах закону і слугує меті здійснення правосуддя, що в цілому не являється обмеженням доступу позивача до суду.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху..

Роз`яснити позивачу, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

постановила :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне територіальне управління юстиції у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м.Дніпро про визнання батьківства - залишити без руху для усунення виявлених недоліків, про що повідомити позивача, надавши останньому строк в 10 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені вище вимоги , позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вказаних вимог у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали для виконання направити позивачу.

Ухвала набирає законної сил из моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана суддею 22.11.2022 року.

Суддя Ю.В.Кудрявцева