Справа № 462/3691/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

05 грудня 2022 року м.Львів

Залізничний районний суд м.Львова в складі:

головуючого-судді: Кирилюка А.І.,

за участі секретаря судового засідання: Антощук А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Львові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

встановив:

Позивач звернулася до суду із згаданим вище позовом, в якому просить стягнути з відповідача на її користь матеріальну та моральну шкоду, яку позивач оцінює в розмірі 27 213 грн та 6 500 грн відповідно. Крім цього, просить покласти на відповідача судові витрати у розмірі 8 992,40 грн.

В обгрунтування своїх вимог покликається на те, що нею виявлено сліди залиття у квартирі АДРЕСА_1 , яка належить їй на праві власності. Залиття належної їй квартири відбулося, на її думку, з вини відповідача, через недотримання належного стану в належній їй квартирі АДРЕСА_2 цього ж будинку, яка знаходиться поверхом вище, тому, в зв`язку з наведеним, просить відшкодувати їй матеріальну та моральну шкоду.

Ухвалою суду від 26.07.2022 року відкрито загальне позовне провадження в справі. /а.с.54/

Представник позивача ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, подавши до суду письмову заяву про проведення розгляду справи без її участі.

Відповідач по справі належним чином повідомлялася судом про розгляд справи у встановленому законом порядку, шляхом направлення поштової кореспонденції суду.

Оскільки відповідач у встановлений судом строк не надав до суду відзив на позовну заяву, тому суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ст.ст.12,81 ЦПК України).

Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №5565395, квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 на праві приватної власності. /а.с.42/

З технічного паспорта квартири АДРЕСА_1 убачається, що остання, загальною площею 23.6 кв.м. складається з 1-єї кімнати, площею 13.6 кв.м., кухні, площею 6.7 кв.м, 1.8 кв.м. коридора, 1.5. кв.м. поєднаної./а.с.30/

Факт проживання позивача ОСОБА_1 в зазначеній вище квартирі стверджується довідкою з місця проживання про склад сім`ї і прописки №417. /а.с.45/

Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 цього ж будинку, яка знаходиться поверхом вище, що стверджується інформаційною довідкою №305548724 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. /а.с.40-41/

Як убачається з матеріалів справи, над квартирою позивача, поверхом вище, розташована квартира відповідача.

Згідно з акта № 2-328 від 23.03.2022 року, затвердженого директором ЛКП «Левандівка», комісією в складі майстрів з експлуатації житлового фонду ЛКП «Левандівка» Маруняк Л.Я., ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на звернення власниці кв. АДРЕСА_1 ОСОБА_1 в ЛКП «Левандівка» від 21.03.2022 року, з виходом на місце, проведено обстеження вказаної квартири та встановлено наступне: - квартира АДРЕСА_3 - однокімнатна, знаходиться на 1-му поверсі двохповерхового будинку, в приватній власності (приватизована), власник ОСОБА_1 . При візуальному обстеженні квартири АДРЕСА_1 виявлено:- сліди залиття в житловій кімнаті площею 13,2 м2 по всій стелі кімнати по швах розміром 1,5*0,4м та стіні розміром 1,5*2,5 м до підлоги; - сліди залиття на кухні розміром 1,5*0,6м; - сліди залиття на сходовій клітці на першому поверсі будинку; - на час обстеження стояки холодного водопостачання і каналізації в квартирі АДРЕСА_2 не протікали. Причина залиття: несправність сантехнічних приладів (тріснув шланг) у квартирі АДРЕСА_2 . Мешканці квартири АДРЕСА_2 стверджують, що декілька днів були відсутні і при поверненні не виявили в своїй квартирі ніяких слідів протікання. Квартира по АДРЕСА_4 однокімнатна, знаходиться на 2-му поверсі двохповерхового будинку, власник ОСОБА_2 .

Обстеження проведене в присутності мешканки квартири АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_1 /а.с.21/

Відповідно до експертного висновку №9/22 будівельно-технічної експертизи, розмір майнової шкоди завданої в результаті пошкоджень приміщень квартири АДРЕСА_1 становить 27 213 гривень. /а.с.22-39/

Розглядаючи вимоги про стягнення матеріальної та моральної шкоди унаслідок залиття квартири, суд установив наступне.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (п.2 ст.11 України).

Відповідно до ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

За змістом ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (ст.1166 ЦК України).

Виходячи із приписів ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 02 грудня 2020 року у справі № 754/16146/17 виклав правову позицію, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

21.03.2022 року відбулось залиття квартири позивача з квартири відповідача.

Даний факт підтверджується актом, складеним комісією в складі майстрів з експлуатації житлового фонду ЛКП «Левандівка» ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на звернення власниці кв. АДРЕСА_1 ОСОБА_1 в ЛКП «Левандівка» від 21.03.2022 року, з виходом на місце, проведено обстеження вказаної квартири та встановлено наступне: - квартира АДРЕСА_3 - однокімнатна, знаходиться на 1-му поверсі двохповерхового будинку, в приватній власності (приватизована), власник ОСОБА_1 . При візуальному обстеженні квартири АДРЕСА_1 виявлено:- сліди залиття в житловій кімнаті площею 13,2 м2 по всій стелі кімнати по швах розміром 1,5*0,4м та стіні розміром 1,5*2,5 м до підлоги; - сліди залиття на кухні розміром 1,5*0,6м; - сліди залиття на сходовій клітці на першому поверсі будинку; - на час обстеження стояки холодного водопостачання і каналізації в квартирі АДРЕСА_2 не протікали. Причина залиття: несправність сантехнічних приладів (тріснув шланг) у квартирі АДРЕСА_2 . Мешканці квартири АДРЕСА_2 стверджують, що декілька днів були відсутні і при поверненні не виявили в своїй квартирі ніяких слідів протікання. Квартира по АДРЕСА_4 однокімнатна, знаходиться на 2-му поверсі двохповерхового будинку, власник ОСОБА_2 .

Наведений акт складено комісією згідно з вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових території, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року за № 76, - у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).

Таке тлумачення події є логічним, судом не встановлено перепон, які б перешкодили відтворити дійсні об`єктивні обставини залиття, викладені в акті.

Акт залиття відповідає Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових території, який не містить вимоги щодо обов`язкової присутності при його складенні зацікавлених осіб від потерпілої сторони та збоку винної особи, відсутні норми щодо імперативного часу складення акта саме в день події.

Статтею 177 ЖК України встановлено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання.

Відповідно до ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором чи законом.

З урахуванням того, що позивачем доведено факт заподіяння їй шкоди залиттям квартири, внаслідок неналежного виконання відповідачем обов`язків по утриманню квартири, позаяк відповідачем не доведено належними доказами відсутність вини у вчиненому, тому суд приходить до висновку про підставність вимог щодо стягнення з відповідача заявленої матеріальної шкоди.

Щодо вимоги про відшкодування 6 5000 грн моральної шкоди, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода - це негативні наслідки (втрати) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких фізична особа зазнала у зв`язку з посяганням на її права та інтереси.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

При оцінці обґрунтованості вимог позивачів у справах про відшкодування моральної шкоди необхідно керуватися принципом розумності, тобто виходити з об`єктивно передбачуваних за обставин конкретної справи втілень моральної шкоди. Відповідно, як основний доказ заподіяння моральної шкоди слід розглядати достатньо переконливі з погляду розумності пояснення потерпілої сторони щодо характеру завданих їй немайнових втрат.

Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, честі, гідності особи. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. Розмір відшкодування повинен бути адекватним нанесеній моральній шкоді.

Разом з тим, з огляду на моральну зумовленість виникнення інституту відшкодування моральної шкоди, цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності, тому суд дійшов висновку про завищення заявленого розміру моральної шкоди, та така підлягає зменшенню до 3 000 грн.

При цьому, визначений судом розмір моральної шкоди відповідатиме тяжкості та характеру правопорушення, глибині душевних страждань позивача, а також принципам розумності і справедливості.

Відповідач ОСОБА_2 не скористалася своїм правом подати відзив на позовну заяву, а тому суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до принципів диспозитивності та змагальності цивільного судочинства, за якими суд розглядає справу лише в межах заявлених сторонами вимог та наданих ними доказів, оцінюючи аргументи та докази за своїм внутрішнім переконанням, дослідивши всі зібрані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову в частині стягнення майнової шкоди та частковому задоволенню позову в частині стягнення моральної шкоди.

У порядку ст.141 ЦПК України на відповідача слід покласти понесені позивачем судові витрати, які складаються з витрат по сплаті судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, які є документально підтвердженими (витрати на професійну правничу допомогу, витрати на проведення оцінки розміру завданої шкоди). /а.с.6, 11-20, 37-39/

Керуючись ст.ст.12, 13, 82, 141, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 27 213 гривень в якості відшкодування матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 3 000 гривень в якості відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 8 992,40 гривень судових витрат, з яких: 992,40 гривень судового збору; 5 000 гривень витрат на професійну правничу допомогу; 3 000 гривень витрат за проведення оцінки розміру завданої шкоди.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_1 /

Відповідач: ОСОБА_2 /зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .

Суддя:/підпис/

З оригіналом згідно.

Суддя: Кирилюк А.І.