Справа № 190/1/22
Провадження №2/190/118/22
УХВАЛА

20 квітня 2022 року м. П`ятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Фирси Ю.В.,

за участю секретаря Гук С.Р.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до селянського фермерського господарства «Абсолют», Верхівцевської міської ради Дніпропетровської області про визнання права власності,

в с т а н о в и в:

На розгляді П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до селянського фермерського господарства «Абсолют», Верхівцевська міська рада Дніпропетровської області про визнання права власності.

10.02.2022 року від позивача ОСОБА_3 до суду надійшла заява про зміну предмету позову, згідно якої остання просила витребувати з незаконного володіння СФГ «Абсолют» земельну ділянку площею 6,640 га, кадастровий номер :01:002:0003, яка розташована на території Грушуватської сільської ради П`ятихатського району Дніпропетровської області та скасувати запис про державну реєстрацію права власності на вказану земельну ділянку за СФГ «Абсолют».

В підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 просив прийняти заяву про зміну предмету позову.

Представник відповідача СФГ «Абсолют» Стрижак Є.Ю. проти прийняття заяви про зміну предмету позову заперечував, посилаючись на те, що подана позивачем ОСОБА_4 заява про зміну предмету позову є по суті заявою про одночасну зміну предмету та підстав позову, що не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову, а відтак її слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами , які мають бути оформлені письмовою заюявою у відповідності з ЦПК України.

Заслухавши представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі №910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України,а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Отже, суд вбачає, що у заяві фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

За викладеного, суд приходить до висновку про відмову у прийняті заяви позивача про зміну підстав позову.

Керуючись ст. 49 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті заяви позивача ОСОБА_3 про зміну предмету позову.

Ухвала не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Ю.В. Фирса