Єдиний унікальний номер: 448/1717/21
Провадження № 2/448/162/22
О к р е м а У х в а л а
14.11.2022 місто Мостиська
Мостиський районний суд Львівської області у складі:
головуючої судді Гіряк С.І.
за участі секретаря судового засідання Романченко І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Мостиська цивільну справу
за позовом ОСОБА_1 , поданим його представником адвокатом Романченко В.В. до ОСОБА_2 про повернення помилково перерахованих коштів,
учасники справи не з`явилися
1. Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 з вимогою про повернення помилково перерахованих коштів у загальній сумі 31 436,69 грн.
2. Ухвалою суду від 04.02.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
4. Після витребування судом інформації щодо ідентифікаційного коду відповідача, ухвалою суду від 09.09.2022 повторно постановлено витребувати у Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» зазначені докази.
6. Із наданої АТ КБ «Приватбанк» виписки за період з 22.05.2021, Судом встановлено, що зміст витребуваного доказу викладений на іноземній російській мові.
Дослідивши наданий Суду доказ, приходжу до наступного висновку.
7. Статтею 9 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.
8. Відповідно до статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова, яка згідно статті 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» є єдиною державною (офіційною) мовою в Україні.
9. Також відповідно до статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. Сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам ч. 3 ст. 8 цього Закону, допускається подача до суду письмових процесуальних документів і доказів, викладених цією регіональною мовою (мовами), з перекладом, у разі необхідності, на державну мову без додаткових витрат для сторін процесу. Судові документи складаються державною мовою.
10. Згідно до статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.
11. У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа N 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).
13. Враховуючи викладені вище вимоги законодавства, звертаю увагу АТ КБ «Приватбанку» на необхідність подання до Суду документів державною мовою - українською мовою, яка є єдиною державною (офіційною) мовою в Україні. У випадку, коли документ складений іноземною мовою, до суду подається переклад документа на державну мову України. Засвідчення вірності перекладу документів з однієї мови на іншу здійснюється нотаріально, в порядку, передбаченому статтею 79 Закону України «Про нотаріат».
14. Крім того, у ч. 6 ст. 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.
16. Разом з тим, Суд зазначає, що забезпечення рівності прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою, гарантування права громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, не означають абсолютного права сторони (учасника справи) подавати відповідні процесуальні документи мовою, якою вона володіє, якому кореспондує безумовний обов`язок суду приймати такі документи до розгляду.
17. Суд вважає за доцільне звернути увагу на зміст Рішення Конституційного Суду України від 14.07.2021 № 1-р/2021, яким визнано конституційним вказаний Закон України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25.04.2019. Крім того, у цьому Рішенні Конституційний Суд України визначив, зокрема: „<…> українська мова є невіддільним атрибутом української державності, що зберігає свою історичну спадкоємність від давньокиївської доби. Українська мова доконечна умова (conditio sine qua non) державності України та її соборності. <…> тому будь-які зазіхання на юридичний статус української мови як державної на території України неприпустимі, оскільки порушують конституційний лад держави, загрожують національній безпеці та самому існуванню державності України.
18. Конституційний Суд України констатував, що законодавче врегулювання, метою якого є утверджувати українську мову як державну, захищає також і демократичний лад нашої держави, а дібрані законодавцем засоби в рамках застосованого в Законі диференційованого підходу є домірними легітимній меті, що її переслідувано в оспореному Законі.
19. Суд вважає, що оспорений Закон є юридичним інструментом подолання наслідків тривалого перебування різних частин України в складі інших держав та загального зросійщення України, яке тривало не одне століття під час перебування України в складі спочатку царської Росії, а згодом СРСР, та є належною юридичною основою для запровадження інституційних механізмів, що забезпечують функціонування української мови як державної з можливістю вживати державою заходів підтримчої дії (affirmative action) на користь української мови, не перешкоджаючи розвиткові, використанню й захистові мов національних меншин України.
20. Суд також звертає увагу, що цілеспрямоване нищення української мови (лінгвоцид) як визначальної ознаки української нації з боку росії впродовж багатьох століть є незаперечним історичним фактом, також визнаний і вказаним рішенням Конституційного Суду України та є складовою політики геноциду проти нашої держави, а українська мова як важливий чинник національної ідентичності і державотворення є однією з головних цілей росії у війні проти України.
21. Звертаю увагу, що у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/393/19 Велика Палата Верховного Суду вказала, що українська мова як засіб спілкування й інтелектуального вираження відображає самобутність багатомільйонного українського народу і є основою його духовності й історичної пам`яті. Повноцінне функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території держави є гарантією збереження ідентичності української нації та єдності України. У такому сенсі державна мова є складовою конституційного ладу та конституційною цінністю.
22. Крім того, 16 липня 2022 року вступили у дію нові норми вказаного мовного закону з метою збільшення присутності української мови в публічному просторі та зміцнення її статусу як державної.
23. Тому, враховуючи наведене та дію Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" з 24 лютого 2022 року, який діятиме до 19.02.2023, згідно якого на всій території Україні введено воєнний стан у зв`язку з повномасштабним вторгненням росії на нашу країну, сам факт подання АТ КБ «Приватбанком» до суду, на виконання вимог ухвали суду про витребування доказів, документу на російській мові є недопустимим.
24. За змістом ч.ч. 6-8 ст.84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.
25. Враховуючи наведені норми та встановлені судом обставини, приходжу до переконання, що АТ КБ «Приватбанк» не подав суду докази про неможливість виконання вимог ухвали від 09.09.2022 про витребування доказів та повністю не виконав її вимоги, тому необхідно повторно витребувати зазначені в ухвалі від 09.09.2022 докази, зокрема, інформацію щодо руху грошових коштів ОСОБА_2 за 22 травня 2021 року.
26. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 262 ЦПК України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.
27. В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.
28. Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню.
29. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
30. З урахуванням викладеного, приходжу до висновку про необхідність постановлення окремої ухвали за фактом подання до Суду Акціонерним товариством Комерційний Банк «Приватбанк» письмового документу, на виконання вимог ухвали про витребування доказів від 09.09.2022, викладеного іноземною російською мовою, що суперечить вимогам статті 10 Конституції України, статті 9 ЦПК України, статті 1 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної".
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 262, 353 ЦПК України, Суд,
ПОСТАНОВИВ:
2. Зобов`язати Керівника Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» усунути вказані в цій ухвалі порушення та вжити заходів спрямованих на недопущення таких порушень в майбутньому.
3. Встановити строк для надання відповіді на цю окрему ухвалу - один місяць з дня її отримання.
4. Про вжиті заходи протягом місяця з дня надходження окремої ухвали повідомити суд.
5. Копію ухвали для виконання надіслати в Акціонерне товариство Комерційний Банк «Приватбанк».
6. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.
7. Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду.
8. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
9. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
10. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Ухвала суду складена та підписана суддею 14.11.2022.

Суддя Світлана ГІРЯК