Справа № 754/2886/22
У Х В А Л А

Іменем України

15 квітня 2022 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши заяву представника позивачки - адвоката Крюкової М.В. про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна про визнання правочину недійсним, визнання право власності на квартиру, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка, в особі свого представника - адвоката Крюкової М.В., звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова А.Г. про визнання правочину недійсним, визнання право власності на квартиру.

Разом з матеріалами заяви містилась заява про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 та звільнення від сплати судового збору.

Клопотання обґрунтоване тим, що у разі невжиття заходів забезпечення позову у зазначений спосіб існує імовірність відчуження спірної квартири третім особам, що може унеможливити в подальшому реально забезпечити виконання рішення суду по даній справі.

Крім того, представником позивачки подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в справі.

У якості підстави для відстрочення, представник вказує на важке фінансове становище та той факт, що позивачка, маючи малолітню дитину та враховуючи введення воєнного стану на території України, відповідно до Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» вимушена проживати у родичів та позбавлена можливості працювати.

Перевіривши матеріали вказаного позову, додані до клопотання письмові докази вважаю, що заява представника позивачки про відстрочення сплати судового збору та забезпечення позову підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно положень ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. За зазначених підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

При цьому, частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що суд може розстрочити сплату судового збору за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

А за частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, відстрочити сплату судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника.

Викладені представником доводи в клопотанні про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі та подані документи свідчать про скрутний матеріальний стан позивачки.

Виходячи з викладеного існують підстави для відстрочення позивачці сплати судового збору до ухвалення судового рішення в справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Ч. 1 ст. 151 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, предмет позову та обгрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обгрунтуванням його необхідності.

Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (абз. 1 ч. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову").

Згідно вимог позовної заяви ОСОБА_1 просить визнати недійсним договір купівлі - продажу нерухомого майна та визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Виходячи з характеру заявлених вимог, приходжу до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, виходячи зі специфіки спірних правовідносин та тієї обставини, що у разі невжиття заходів забезпечення позову у зазначений спосіб існує імовірність відчуження спірної квартири третім особам, що у випадку задоволення позовних вимог унеможливитьв подальшому реально забезпечити виконання рішення суду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 149, 150, 151 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивачки - адвоката Крюкової М.В. про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна про визнання правочину недійсним, визнання право власності на квартиру - задовольнити.

Відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 .

Зазначити дані позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Зазначити дані відповідача: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Зазначити дані відповідача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Зазначити дані третьої особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна,місцезнаходження: м.Київ вул.Тимошенка,2-Д.

Строк пред`явлення ухвали про забезпечення позову до виконання - три роки.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: