У Х В А Л А

01 грудня 2022 року м. Кропивницький

справа № 405/1997/13-ц

провадження № 22-ц/4809/10/22

Кропивницький апеляційний суд у складі:

головуючого судді - Письменного О.А.,

суддів - Дуковського О.Л., Дьомич Л.М.,

при секретарі Федоренко Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про тимчасове вилучення доказів у справі за позовом Кредитної спілки «Реал Кредит» до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

встановив:

У судовому засіданні представник відповідачів заявила усно клопотання про про застосування заходів процесуального примусу шляхом тимчасового вилучення доказів, у зв`язку з тим, що ухвала Кропивницького апеляційного суду від 20 січня 2022 року про витребування доказів, які необхідні для проведення експертизи, виконана лише частково.

Колегія вважає, що клопотання про застосування заходів процесуального примусу шляхом тимчасового вилучення документів є передчасним та не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 8 ст. 84 ЦПК України, у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкоду здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Положеннями ст. 144 ЦПК України передбачено, що заходами процесуального примусу є: попередження; видалення із залу судового засідання; тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; привід; штраф. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.146 ЦПК України у разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Як убачається з матеріалів справи, 10.02.2021 до Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_3 подала клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. 19.01.2022 ОСОБА_3 подала клопотання про витребування доказів необхідних для проведення експертизи, яке ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 20 січня 2022 року задоволено.

Згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 в редакції від 26.12.2012, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив (ла) експерта), повинен (на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

З огляду на те, що для проведення почеркознавчої експертизи необхідні як вільні, умовно-вільні, так і експериментальні зразки підпису, але ОСОБА_4 вже майже два роки з часу заявлення клопотання про призначення експертизи не з`являється у судові засідання, що унеможливлює відібрання у неї експериментальних зразків підпису, колегія суддів дійшла висновку про її незацікавленість у призначенні експертизи та недоцільність задоволення клопотання про застосування заходів процесуального примусу шляхом тимчасового вилучення доказів.

Керуючись ст. ст. 146, 365, 381 ЦПК України, суд -

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про тимчасове вилучення доказів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

О.А.Письменний О.Л.Дуковський Л.М.Дьомич