Справа №:755/4643/22
Провадження №: 2/755/4070/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Слободянюк А.В.,

за участю секретаря - Бовкун М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про скасування свідоцтва про право власності, зобов`язання видати свідоцтво про приватизацію, -

в с т а н о в и в :

09 червня 2022 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла зазначена позовна заява.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15 липня 2022 року було відкрито загальне позовне провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання.

При цьому, відповідно до ухвали Дніпровського районного суду м. Києва, 12 жовтня 2022 року було закрито підготовче провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду.

Разом з тим, як вбачається, позивач повторно не з`явився в судове засідання, про поважність причин неявки в судове засідання суд не повідомив, не звернувся до суду з клопотанням про слухання справи в його відсутність, не направив до суду представника.

Інші сторони в судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд поставив на обговорення питання про залишення позовних вимог без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача в судові засідання, на підставі наступного.

Так, судом встановлено, що позивач повторно не з`явився в судові засідання, які відбулися: 27 вересня 2022 року, 12 жовтня 2022 року, 08 листопада 2022 року та 30 листопада 2022 року, хоча належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи.

До суду повернулись конверти з повістками, адресовані позивачці із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

В той же час, вбачається, що до суду не надходило будь-яких заяв про розгляд справи за відсутності позивача. На день розгляду справи будь-яких клопотань чи заяв від позивача або його представника до суду не надходило. Позивач справою не цікавиться, представника до суду не направив.

Так, частина 6 статті 128 ЦПК України передбачає, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

При цьому, згідно ч. 3 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Положеннями ч. 3 ст. 131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Отже, враховуючи, те, що вданому випадку суду не було повідомлено про будь-які зміни щодо місця проживання позивача, при цьому, конверти із повістками, які було надіслано позивачці на адресу її реєстрації, повернулись із відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою, то з огляду на положення закону, вбачається, що позивач належним чином повідомлений про час та місце слухання даної справи, однак повторно не з`явився в судові засідання.

Так, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. (ч. 5 ст. 223 ЦПК України).

Відповідно до частини 1 пункту 3 статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Стаття 43 ЦПК України визначає права та обов`язки учасників справи.

Згідно з ч. 2 зазначеної статті, учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом (ч.3 ст.43 ЦПК України).

Як передбачено ч. 1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, вивчивши матеріали справи, враховуючи, що суд належним чином повідомляв сторону позивача про час та місце слухання справи, при цьому, до суду не надійшла заява позивача або його представника про слухання справи в їх відсутність, з огляду на вищенаведені положення закону, суд приходить до висновку про можливість залишення даної позовної заяви без розгляду, в зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача в судові засідання.

Керуючись ст. ст. 128, 131, 223, 257 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про скасування свідоцтва про право власності, зобов`язання видати свідоцтво про приватизацію - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя: А.В. Слободянюк