ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2022 року м.Кривий Ріг

Справа № 212/11205/21

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.,

суддів - Бондар Я.М., Остапенко В.О.,

секретар судового засідання: Євтодій К.С.

сторони:

позивачка - ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 ,

відповідач - Приватне акціонерне товариство «Суха Балка»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу апеляційні скарги позивачки ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , та відповідача Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 лютого 2022 року, яке ухвалене суддею Колочко О.В. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 16 лютого 2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року позивачка ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , звернулась до суду із позовом до Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві.

Позов мотивовано тим, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час виконання трудових обов`язків підземного гірника ТОВ «Криворіжшахтбуд», яке забезпечує проходку та будівництво гірничо - капітальних горизонтів на шахтах «Ювілейна» та «Фрунзе» ВАТ «Суха Балка», правонаступником якого є ПрАТ «Суха Балка».

Відповідно Акту спеціального розслідування нещасного випадку від 29.12.2010 року, що стався ІНФОРМАЦІЯ_2 об 11 годині 45 хвилин в ТОВ «Криворіжшахтобуд» організаційні та технічні причини, що могли привести до смерті гірника підземного ОСОБА_3 відсутні. Смерть ОСОБА_3 настала з іншої психофізіологічної причини - від гострого міокарду нез`ясованого походження, який ускладнився розвитком легенево-серцевої недостатності, що й стало безпосередньою причиною смерті.

ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , вказувала, що внаслідок смерті батька її дочці завдана моральна шкода, оскільки дочка втратила батька, якого вона ніколи не бачила. Дочка постійно перебуває у напруженому психологічному стані через те, що інші діти мають батька, а вона позбавлена цього. Дочка ніколи не відчувала та не відчує батьківського тепла та турботи, ні захисту, ні порад.

Розмір моральної шкоди оцінює у 450 000,00 гривень, яку просить стягнути з відповідача на її користь, без утримання податків та зборів.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 лютого 2022 року позов ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» про стягнення моральної шкоди, завданої смертю батька задоволено частково.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» на користь ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , моральну шкоду в розмірі 150 000 гривень, без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів.

В іншій частині позову відмовлено.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» на користь держави судовий збір в розмірі 1500 гривень.

В апеляційні скарзі позивачка ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду та задовольнити позовні вимоги повністю.

Втрата близької людини є втратою, що не може бути відновлена, а тому душевні страждання її доньки будуть тривати і надалі, що свідчить про їх безстроковість.

На думку ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , відповідачем та комісією, яка проводила розслідування смерті її чоловіка та батька її дитини, була скрита фактична причина нещасного випадку.

Посилається на судову-медичну експертизу № 2056, в якій зазначено, що виявлене тілесне ушкодження у вигляді садна правого передпліччя прижиттєве, виникло воно від дії тупого твердого предмету або при ударі об такий.

В апеляційній скарзі відповідач ПрАТ «Суха Балка», ставить питання про скасування рішення суду і ухвалення нового рішення про відмову позивачці в задоволенні позову, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Вказує, що судом першої інстанції не враховано відсутність вини відповідача у настанні нещасного випадку.

На думку представника відповідача, визначений судом розмір моральної шкоди не відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості.

Вказує, що відповідач не приховував важкість та шкідливість технологічного процесу, технологію виробництва не порушував. Наявність шкідливих умов праці на деяких робочих місцях є об`єктивним явищем.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до якого додано докази надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи, відповідач ПрАТ «Суха Балка» зазначає, що оскаржуване судове рішення необхідно скасувати, як незаконне та необґрунтоване, задовольнивши апеляційну скаргу відповідача, та залишити без задоволення апеляційну скаргу позивачки, як необґрунтовану.

Учасники справи, будучи завчасно належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, від представника відповідача ПрАТ «Суха Балка» - адвоката Заклецького В.В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на строк до закінчення військового стану, в зв`язку із запобіганням загрози життю та здоров`ю суддів та учасників судового процесу у період воєнного стану, яке колегією суддів залишено без задоволення з наступних підстав.

Так, згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пунктами 10, 11 частини 2 цієї статті визначено, що одними із основних принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ч. 1 ст. 371 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів із дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Згідно статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами ст. 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Вищенаведені положення закону направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які беруть участь у справі.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, №11681/85, §35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому не може бути перешкодою для розгляду судом апеляційної інстанції питання по суті.

Виходячи з норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду, вимог п.11 частини 3 статті 2 ЦПК України щодо неприпустимості зловживання сторонами своїми процесуальними правами, статті 371 ЦПК України щодо строку розгляду апеляційної скарги, а також зважаючи на вимоги ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів визнала неявку відповідача, в судове засідання такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

При цьому, колегія суддів наголошує, оскільки, відповідно до рекомендацій роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених Радою суддів України 02 березня 2022 року, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні на день розгляду даної справи.

На день розгляду даної справи на території Дніпропетровської області не ведеться активних бойових дій, що свідчить про те, що поточна обстановка в Дніпропетровській області є стабільною.

Також колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження того, що підприємство відповідача ПрАТ «Суха Балка» припинило свою роботу, або ж працівники підприємства відповідача, зокрема особи, які мають право приймати участь у розгляді справ в суді та представляти інтереси підприємства, не виконують своїх трудових обов`язків у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та не мають можливості, за об`єктивних обставин, брати участь в судовому засіданні в режимі ВКЗ за допомогою технічних засобів, визначених ЦПК України.

На підставі наведеного вище колегія суддів не вбачає підстав для відкладення розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційних скарг та відзиву відповідача на апеляційну скаргу позивачки, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивачки підлягає частковому задоволенню, а апеляційна скарга відповідача підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що 09 жовтня 2010 року ОСОБА_3 уклав шлюб із ОСОБА_1 , після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на « ОСОБА_5 » (а.с.7).

ОСОБА_3 працював підземним гірником ТОВ «Криворіжшахтобуд», який забезпечує проходку та будівництво гірничо - капітальних горизонтів на шахтах «Ювілейна» та «Фрунзе» ВАТ «Суха Балка», правонаступником якого є ПрАТ «Суха Балка», (а.с. 29).

ІНФОРМАЦІЯ_2 при виконанні трудових обов`язків, внаслідок нещасного випадку на виробництві ОСОБА_3 помер, що підтверджується Актом спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 15.12.2010 о 11.45 годині з ОСОБА_3 , від 29.12.2010 (а.с. 9-11).

Згідно п.3 Акту встановлено, що внаслідок гострого міокарду нез`ясованого походження ІНФОРМАЦІЯ_2 під час виконання трудових обов`язків потерпілий ОСОБА_3 помер (а.с. 10).

Згідно п.4 Акту, причинами нещасного випадку є гострий міокард нез`ясованого походження, який ускладнився розвитком легенево - серцевої недостатності (а.с. 10).

Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого Саксаганським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області від 16 грудня 2010 року, актовий запис №2022, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , у віці 25 років (а.с. 8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась ОСОБА_2 , батьками якої в свідоцтві про народження записані: батько - ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_1 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 (а.с.15).

01 грудня 2017 року ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_7 , після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на « ОСОБА_1 », свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_2 (а.с.17).

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції керувався вимогами ст. ст. 1167, 1168 ЦК України і виходив з обов`язку відповідача відшкодувати на користь позивачки, яка діє від імені та в інтересах своєї малолітньої доньки, моральну шкоду у зв`язку із смертю батька її дитини.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Спір між сторонами виник з приводу наявності підстав для відшкодування ПрАТ «Суха Балка» моральної шкоди ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 , який загинув в результаті нещасного випадку на виробництві.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

З аналізу змісту ст. 1167 ЦК України вбачається, що підставами відповідальності за завдану моральну шкоду є наявність такої шкоди, протиправна поведінка заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача та вина останнього.

Згідно ч.2 ст. 1168 ЦК України моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловіку (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживають з нею однією сім`єю.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Вказані підстави відповідальності ПрАТ «Суха Балка» за моральну шкоду, спричинену внаслідок загибелі ОСОБА_3 , судом першої інстанції встановлені в повному обсязі, що підтверджується матеріалами справи, а саме: Актом спеціального розслідування нещасного випадку, що стався ІНФОРМАЦІЯ_2 о 11 годині 45 хвилин в ТОВ «Криворіжшахтобуд» від 29.12.2010 року, в якому зазначено, що під час виконання трудових обов`язків підземного гірника, з ОСОБА_3 стався нещасний випадок, смерть його настала з іншої психофізіологічної причини - від гострого міокарду нез`ясованого походження, який ускладнився розвитком легенево-серцевої недостатності, що й стало безпосередньою причиною смерті.

В зв`язку з вищевикладеним колегія судів не бере до уваги доводи представника відповідача в апеляційній скарзі про відсутність вини підприємства у настанні нещасного випадку.

Факт заподіяння моральної шкоди дочці загиблого встановлений в судовому засіданні. Зокрема, у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 внаслідок нещасного випадку при виконанні трудових обов`язків, дочка померлого переносить моральні страждання, вона переносить психоемоційний стрес і усвідомлення безповоротності втрати батька завдає малолітній дитині душевного болю. Дочка позивачки залишилися без турботи і піклування батька, смерть батька спричиняє їй хвилювання, вона позбавлена можливості отримувати від нього піклування та матеріальну допомогу, що тягне за собою порушення її нормальних життєвих зв`язків та докладання з її боку додаткових зусиль для організації свого життя.

З огляду на вищезазначене, суд першої інстанції правильно визнав, що відповідач є особою, що несе відповідальність по відшкодуванню моральної шкоди позивачці, яка діє від імені та в інтересах своєї малолітньої доньки.

Судом першої інстанції встановлений й причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою відповідача - втрата життєвих зв`язків доньки позивачки з рідною людиною.

Разом з тим, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги позивачки щодо необґрунтованого розміру моральної шкоди, визначеного судом до стягнення з відповідача на користь позивача та вважає, що він визначений без повного урахування роз`яснень п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 р. (з подальшими змінами) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до якого розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин.

Встановити ціну людського життя, повернути близьку людину неможливо. Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає, і не може бути точних критеріїв майнового виразу душевного болю особи.

Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз.

Смерть рідної людини, не відновлювана втрата, що спричиняє страждання та хвилювання.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

Таким чином, колегія суддів, виходячи із засад розумності та справедливості, беручи до уваги конкретні обставини по справі, а саме характер і тривалість моральних страждань доньки загиблого, яка втратила батька до свого народження, у зв`язку з чим ніколи не знала та не відчувала і не відчує батківської любові, піклування, підтримки, істотність вимушених змін у її життєвих стосунках, яка назавжди втратила турботу та підтримку близької людини, наслідки, що наступили, та їх невідворотність, вважає, що справедливою компенсацією перенесених нею моральних страждань, пов`язаних із втратою близької людини, буде стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 300 000,00 грн.

В зв`язку з чим, колегія суддів не бере до уваги доводи апеляційної скарги відповідача про те, що розмір моральної шкоди, стягнутої з відповідача на користь позивачки не відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості, та є необґрунтованим.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не в повній мірі урахував тяжкість та глибину страждань доньки загиблого у зв`язку із смертю рідної людини - її батька, безповоротність такої втрати, що спричинило їй тяжкі моральні страждання, у зв`язку з чим вважає за необхідне відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 376 ЦПК України, змінити рішення суду в частині визначеного судом розміру моральної шкоди і збільшити її з 150 000,00 грн. до 300 000,00 грн.

Згідно положення, закріпленого в п.2 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674 в редакції, чинній на момент постановлення рішення судом першої інстанції, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи.

Як видно з матеріалів справи, при зверненні до суду із позовом, позивачка звільнена від сплати судового збору на підставі положення п.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Зі змісту положень п.3 ч. 3 ст. 175, п.1.ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до ч.13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У зв`язку з чим, колегія суддів змінює рішення суду першої інстанції в частині розміру судового збору, стягнутого з відповідача на користь держави та збільшує цей розмір з 1500, 00 грн. до 3000,00 грн., тобто до одного відсотка від стягнутого розміру моральної шкоди.

Крім того, з відповідача на користь держави, підлягає стягненню судовий збір 4500,00 грн. за подання позивачкою апеляційної скарги (3000,00 грн. х 150%).

В іншій частині рішення суду відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, ст. 374, п. 2 ч. 1 ст. 376, ст. ст. 381, 382 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу позивачки ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , - задовольнити частково.

Апеляційну скаргу відповідача Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» - залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 лютого 2022 року в частині розміру моральної шкоди, стягнутої з відповідача Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» на користь позивачки ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , змінити, збільшивши цей розмір з 150 000,00 гривень до 300 000 (триста тисяч) гривень 00 (нуль) копійок.

Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 лютого 2022 року в частині розміру судового збору, стягнутого з відповідача Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» на користь держави змінити, збільшивши цей розмір з 1500 гривень 00 копійок до 3000 (три тисячі) гривень 00 (нуль) копійок.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» за подання апеляційної скарги позивачкою, на користь держави, судовий збір у розмірі 4500 (чотири тисячі п`ятсот) гривень 00 (нуль) копійок.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 26 квітня 2022 року.

Головуючий:

Судді: