печерський районний суд міста києва
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" листопада 2022 р. Печерський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Бусик О.Л.

при секретарі Рябошапко М.О.

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження заяву представника позивача про збільшення позовних вимог та залучення співвідповідачів у справі за позовом ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

28 червня 2022 року до суду надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою судді від 29 червня 2022 року відкрито провадження у справі для розгляду в порядку загального позовного провадження.

У липні 2022 року до суду надійшла заява від представника позивача про збільшення позовних вимог, в якій остання просить доповнити вказаний позов наступними вимогами про визнання недійсними договорів: купівлі-продажу автомобіля марки Lexus модель LX570, 2010 року випуску, укладений між відповідачем та ОСОБА_6 , підписаний та оформлений в сервісному центрі 8046 РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві, № 80467/2022/3273869, дарування квартири АДРЕСА_1 , укладеного 16 липня 2022 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , а також земельної ділянки, загальною площею 0,0767 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , а також скасування відповідних рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на вказані вище квартиру та земельну ділянку, вчинені приватним нотаріусом КМНО Бровченко М.О., після чого провести поділ спільного майна подружжя, посилаючись на те, що згоди на відчуження вказаного майна подружжя позивач не надавав.

У зв`язку із цим, представник позивача ставить питання про залучення до участі в указаній справі в якості співвідповідачів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , як сторін оскаржуваних правочинів і приватного нотаріуса КМНО Бровченко М.О. в якості третьої особи, як державного реєстратора спірних договорів.

В судовому засіданні представник позивача подану заяву підтримала і просила задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти задоволення вказаної заяви, посилаючись на те, що така не є збільшенням позовних вимог в розумінні положень ЦПК України.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріли справи та доводи викладені у заяві про збільшення позовних вимог, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або після початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Із змісту заявлених вимог, які зазначені в заяві про збільшення позовних вимог, вбачається, що позивач фактично висунув нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Із змісту заявлених вимог, які зазначені у заяві про збільшення позовних вимог, вбачається, що позивач фактично висунув нові вимоги про визнання правочинів недійсними та скасування рішень державного реєстратора, які не були зазначені у тексті позовної заяви, посилаючись на те, що він відчуження оспорюваного спільного рухомого та нерухомого майна відбулося без його згоди, як одного подружжя.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмету або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду (ч. 5 ст. 49 ЦПК України).

Оскільки, позивач висунув нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви, та до інших осіб, які не брали участі в справі, при цьому ОСОБА_8, в інтересах якого діє ОСОБА_4 фактично ставиться питання про одночасну зміну підстав та предмета позову, що не передбачено нормами ЦПК України в якості процесуальних прав сторони, яка бере участь в справі, суд, дійшов висновку, що вказана заява про збільшення позовних вимог і залучення у зв`язку із цим співвідповідачів, підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 49 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача про збільшення позовних вимог та залучення співвідповідачів у справі за позовом ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 про поділ майна подружжя - повернути представнику позивача.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Суддя О.Л. Бусик