28.11.2022 Справа № 756/3138/22
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
____________________________________________________________________________
Унікальний №756/3138/22
Провадження №2-з/756/222/22
УХВАЛА

28 листопада 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Колесник А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа: Білилівська сільська рада, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, поновлення строку подання заяви на вступ на спадщину та визнання права на спадщину,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, в якому просить встановити факт постійного проживання із спадкодавцем ОСОБА_3 з 10.12.2005 по час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 . Крім того, просить визначити строк на звернення з заявою про прийняття спадкового майна та визнати за позивачем право на спадкування за законом об`єктів нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_2 та будинок АДРЕСА_3 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 26.05.2022 у вказаній справі відкрито загальне позовне провадження.

25.11.2022 від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_2 та заборони іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаної квартири. Зазначила про наявність підстав вважати, що вона має право отримати у спадщину вказане нерухоме майно. Однак, за наявності у відповідача ОСОБА_2 права власності на частину квартири, така квартира може бути відчужена на користь третіх осіб, що утруднить чи унеможливить виконання рішення суду.

В порядку, визначеному ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд вважає за можливе розглядати заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах заяви докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини.

За приписами частини 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 1 та 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено можливість забезпечення позову накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У своєму правовому висновку, сформульованому у постанові від 13.01.2020 у справі №922/2163/17 Верховний Суд зазначив, що достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Таким чином, дослідивши матеріали заяви суд вважає, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 та заборони іншим особам будь-які дії щодо вказаної квартири є не обґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Крім того, спір між сторонами по суті не вирішено, а накладення арешту на майно, частина якого належить відповідачу ОСОБА_2 , суттєво порушить його права та законні інтереси як законного власника.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149, 150, 151,153, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа: Білилівська сільська рада, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, поновлення строку подання заяви на вступ на спадщину та визнання права на спадщину - залишити без задоволення;

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після її проголошення суддею.

Суддя О.В. Диба