Справа № 275/674/22
24 листопада 2022 року смт. Брусилів
Брусилівський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Миколайчука П.В.,
із секретарем судового засідання Довгаленко О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в смт. Брусилів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Брусилівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про визнання батьківства,-
18.10.2022 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , Брусилівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дітей.
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що з 2019 року проживає разом з ОСОБА_2 як дружина і чоловік без реєстрації шлюбу. За час їх спільного проживання в них народилося двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . При реєстрації народження дітей відомості про батька дітей записані за вказівкою матері згідно з ч.1 ст.135 СК України. Позивачка стверджує, що батьком дитини є відповідач однак в позасудовому порядку не може зареєструвати своє батьківство. Відповідач був призваний до лав Збройних сил України і на даний час рахується зниклим безвісти в ході бойових дій 05.10.2022. Просить суд визнати відповідача батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та внести зміни до актового запису про народження дітей, змінивши їх прізвище на « ОСОБА_5 ».
Ухвалою від 19.10.2022 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою від 08.11.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали, просили суд задовольнити їх у повному обсязі.
Відповідач повторно не з`явився в судове засідання, належним чином повідомлений про місце, час та дату розгляду справи через адресу електронної пошти та направленням судових повісток на наявну в матеріалах справи адресу, при цьому правом подати відзив не скористався, з іншими заявами щодо розгляду справи чи про відкладення розгляду справи не звертався.
Представник третьої особи Брусилівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не відомі.
Враховуючи те, що позивач проти ухвалення заочного рішення не заперечив, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності позивача, відповідача та третіх осіб та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ст. 211, ч.4 ст.223, ст.ст.280-281 ЦПК України.
У відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.
Суд, дослідивши та оцінивши надані докази, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Із свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , виданого Коростишівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Житомирській області від 05.11.2019, актовий запис № 291, вбачається, що ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 та її батьком вказаний ОСОБА_6 (а. с. 6).
Із свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 , виданого Брусилівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 27.05.2021, актовий запис № 51, вбачається, що ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та її батьком вказаний ОСОБА_6 (а. с. 7).
Згідно довідок про реєстрацію місця проживання виданих виконкомом Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області віл 08.04.2021 №1082, від 01.06.2021 № 1591 та від 15.11.2019 № 6734 позивачка та її доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 5,8,9).
Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька згідно з частиною першою статті 135 Сімейного кодексу України, що відомості про батька дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 записані за вказівкою матері згідно з ч. 1 ст. 135 СК України (а.с. 10,11).
ОСОБА_7 та ОСОБА_2 26.07.2020 вінчалися у храмі Архістратига Михаїла в с.Хомутець, що підтверджується довідкою виданою о. ОСОБА_8 від 10.10.2020 (а.с. 12).
Згідно з довідкою виданою виконавчим комітетом Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 дійсно зареєстрований в АДРЕСА_2 , який проживав в цивільному шлюбі з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та малолітніми дітьми ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яких разом виховували та перебували на їх утриманні (а.с. 13).
Згідно сповіщення від 08.10.2022 солдат ОСОБА_2 , 1998 р.н. вважається таким, що зник безвісно в ході бойових дій в Донецькій області 05.10.2022 (а.с. 14).
Згідно з роздруківок фотознімків та коментарів з соціальних мереж, спільне проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та визнання ним свого батьківства щодо дітей ОСОБА_9 та ОСОБА_10 (а.с. 15-18).
Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (в редакції зі змінами, схваленими резолюцією 50/155 Генеральної Асамблеї ООН від 21 грудня 1995 року), яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, відповідно в силу положень статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.
В статті 18 Конвенції про права дитини проголошено, що батьки несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Рівності прав і обов`язків батьків стосовно дітей необхідно дотримуватися незалежно від наявності або відсутності шлюбу між ними. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.
Згідно зі ст. 27 Конвенції про права дитини, держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. При цьому, батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Отже, наведеними нормами закріплено основоположний принцип забезпечення найкращих інтересів дитини, якого необхідно дотримуватися.
Частиною 1 статті 52 Конституції України встановлено, що діти рівні у своїх правах незалежно від походження, а також від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. На реалізацію положення Конституції і передбачено визначення походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою, оскільки гарантується дитині батьківство, незалежно від того, в шлюбі перебувають її батьки чи ні.
За змістом ст.121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.
Відповідно ст. 126 СК України, Походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.
Згідно ст. 128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття.
У п. п. 4, 5 постанови Пленуму ВСУ №3 від 15 травня 2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні. У таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК України, приймаються до судового розгляду, якщо дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч. 1 ст. 135 СК України).
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Верховного Суду від 16.05.2018 по справі № 591/6441/14-ц зазначено, що встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи. Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства.
Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існують стосунки як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу, починаючи з 2019 року, при цьому наявні у справі докази підтверджують факт визнання відповідачем батьківства щодо двох дітей. Відомості про батька дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у актових записах про їх народження було зроблено за вказівкою матері на підставі ст.135 СК України та батьківство щодо яких просить визнати за відповідачем позивач.
За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог про визнання батьківства ОСОБА_2 щодо малолітніх ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до п.п. 1.7, 2.13, 2.13.1, 2.16, 2.16.4 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 96/5 від 12.01.2011, зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису, за винятком випадків, встановлених у пункті 2.28 розділу II цих Правил. Зміни, доповнення, виправлення вносяться в паперові носії актових записів цивільного стану та одночасно до Державного реєстру актів цивільного стану громадян. На підставі рішення суду про визнання батьківства в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.
Отже, рішення суду про визнання батьківства з дня набрання таким рішенням законної сили підлягає виконанню шляхом внесення змін у відомості про батька дитини в актовому записі про народження дитини відділом державної реєстрації актів цивільного стану.
Враховуючи вказане, суд на підставі ч. 7 ст. 265 ЦПК України в судовому рішенні одночасно вказує і порядок виконання рішення суду.
Керуючись ст.ст. 258, 259, 264, 265, 268, 280-282, 288-289 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Брусилівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції(м.Хмельницький) про визнання батьківства задовольнити.
Визнати громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 291 від 05.11.2019 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 51 від 27.05.2021.
Визначити порядок виконання судового рішення, згідно з яким судове рішення по цій цивільній справі, після набрання ним законної сили, є підставою для компетентного органу РАЦС:
- для внесення змін до актового запису за № 291 від 05.11.2019 про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме щодо зміни прізвища на « ОСОБА_5 ».
- для внесення змін до актового запису за № 51 від 27.05.2021 про народження ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме щодо зміни прізвища на « ОСОБА_5 ».
- для видачі нових свідоцтв про народження дітей.
Заочне рішення може бути переглянуте Брусилівським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не будуть подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Сторони по справі:
Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .
Суддя П.В. Миколайчук