Справа № 357/183/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Кривенко О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради, третя особа: Друга Білоцерківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 . Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається з 1/3 частини будинку АДРЕСА_1 . Спадкоємцем першої черги по закону являється позивач, яка звернулася до нотаріуса, щоб оформити спадщину, але отримала відмову, оскільки пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, бо вважала, що фактично прийняла спадщину, оскільки проживала разом із спадкодавцем до дня його смерті. Після смерті чоловіка позивач була в пригніченому стані та переїхала за місцем своєї реєстрації в с.Великополовецьке, де доглядала свою матір ОСОБА_3 , оскільки вона потребувала сторонньої допомоги, мала ряд захворювань, а ІНФОРМАЦІЯ_2 остання померла. Позивач вважає, що пропуск зазначеного строку відбувся з поважної причини та просила суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини строком на три місяці.

Ухвалою судді від 12.01.2022 року було відкрито провадження у даній справі, постановлено провести її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

21.02.2022 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала суду заяву де зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить провести розгляд справи без її участі, просила долучити до матеріалів справи копії документів, що підтверджують утримання будинку АДРЕСА_1 позивачем та її донькою.

Відповідач - Білоцерківська міська рада, не направили до суду свого представника, подали суду відзив, у якому просили розгляд справи проводити без участі їхнього представника, з врахуванням обставин, викладених у відзиві, на розсуд суду.

Третя особа Друга Білоцерківська міська державна нотаріальна контора в судове засідання свого представника не направили, направили до суду письмову заяву, в якій просять розгляд справи проводити без участі представника нотаріальної контори на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть /серія НОМЕР_1 / (а.с.9).

Встановленим є те, що позивач по справі є дружиною померлого ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про одруження /серія НОМЕР_2 /. (6,7).

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке позивач бажає успадкувати, звернулася з відповідною заявою до нотаріальної контори.

З матеріалів справи вбачається, що спадкоємцями першої черги по закону являється позивач ОСОБА_1 , інших спадкоємців у померлого немає.

Встановлено, що згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру, Книг обліку та реєстрації спадкових справ, а також алфавітних книг обліку та реєстрації спадкових справ за 2018 рік по 2021 рік, спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , не заводилась.

Позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори, та отримала лист-роз`яснення нотаріуса за № 3970/01-16 від 03.12.2021 року про відмову в оформленні спадкових прав щодо майна померлого ОСОБА_2 , оскільки позивач пропустила шестимісячний строк, наданий законом для прийняття спадщини (а.с.10).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке позивач бажає успадкувати, інші спадкоємці відсутні. Спадкодавець не залишив заповіт, а тому спадкування має здійснюватися за законом.

Позивач зазначає, що бажає прийняти спадщину, однак не скористалася своїм правом, бо вважала себе єдиним спадкоємцем, була впевнена у тому, що проживаючи разом із спадкодавцем на день його смерті, та здійснивши його поховання, вона вступила у фактичне володіння спадковим майном, та є такою, що прийняла спадщину. Крім того, спору щодо спадкування не було. Позивач зазначає, що тривалий час не могла займатися документальним оформленням спадщини, оскільки вимушена була доглядати свою хвору матір похилого віку, пізніше розпочалася пандемія коронавірусної хвороби, а тому позивач утримувалась від контактів з іншими людьми. Всі ці обставини заважали позивачу вчасно отримати консультацію, роз`яснення та звернутися до нотаріуса для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 .

Матеріали справи містять витяг з медичної картки матері позивача - ОСОБА_3 , із зазначенням діагнозу хворої - хронічний гастродуоденіт, холецистит (а.с. 16), довідку про причину смерті ОСОБА_3 , де зазначено, що причиною смерті стала ішемічна хвороба серця (а.с. 14), свідоцтво про смерть ОСОБА_3 (а.с. 13)

Позивач додатково зазначила, що проживання разом із ОСОБА_2 підтверджується фактом, що донька позивача ОСОБА_4 та її діти ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 зареєстровані та проживають в будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади №15.2-03/33386 від 30.11.2021р. Позивач зазначає, що утриманням будинку займається вона і її донька, що підтверджується поданими документи, зокрема договором з ТОВ «Білоцерківвода», актами монтажу/демонтажу засобу вимірювальної техніки, квитанціями про оплату житлово-комунальних послуг. (а.с. 63-83)

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася, спору щодо майна спадкодавця не виявлено, відповідач, як орган місцевого самоврядування необхідних процедурних (процесуальних) дій, спрямованих на набуття територіальною громадою прав та обов`язків ОСОБА_2 не здійснював, спадщина не визнана відумерлою, позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме, вказані позивачем причини були пов`язані з об`єктивними для неї труднощами на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, як було встановлено судом, на день смерті спадкодавця, з ним проживала та була зареєстрована донька позивача та її онуки, наразі позивач та донька утримують спадкове майно, вступили в управління спадщиною. Суд оцінюючи докази та аналізуючи обставини справи, прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення.

В даному випадку, з урахуванням справедливого балансу інтересів сторін по справі, відсутності заперечень, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини (3 місяці) з метою фактичної реалізації ним своїх спадкових прав за відсутності інших спадкоємців.

Судові витрати слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (ІПН : НОМЕР_3 ) додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду виготовлено 29.04.2022 року.

СуддяО. Я. Ярмола