Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4364/22
Номер провадження2/711/2039/22
РІШЕННЯ
07 листопада 2022 року м. Черкаси
Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді: Казидуб О. Г.
при секретарі: Зайцевій О. І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: Друга Черкаська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/2 частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 .
Інша 1/2 частка у праві власності на вищевказану кватиру належить позивачу згідно договору дарування від 20.05.2016р.
ОСОБА_2 був рідним дідусем ОСОБА_1 . Позивач піклувався про свого дідуся за його життя, допомагав матеріально.
Вказує, що прибираючи помешкання покійного позивач в речах знайшов заповіт, з якого йому стало відомо, що покійний ОСОБА_2 за життя здійснив розпорядження щодо належного йому майна на випадок смерті та заповів позивачу все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати йому і на що за законом він матиме право.
Вказаний заповіт складений 28.04.2010 року та посвідчений державним нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Фіщук С.О.
Позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини до Другої черкаської державної нотаріальної контори, згідно якої було заведено спадкову справу №382/022.
29 липня 2022р. нотаріусом Другої Черкаської державною нотаріальної контори Демиденко О.А. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, а саме на квартиру АДРЕСА_3 (одну другу) частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 , що залишилося після смерті його діда ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі того, що ним пропущений строк для звернення із заявою про прийняття спадщини, а документи, що підтверджують спільне проживання з померлим не надані.
Просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці, з дня вступу рішення в законну силу, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 .
08 вересня 2022 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.
27 вересня 2022 року через канцелярію суду представник Черкаської міської ради за дорученням Прокопчук А. надала відзив, в якому зазначено, що єдиною підставою для поновлення строку на прийняття спадщини є необізнаність про наявність заповіту та враховуючи те, що позивач був рідним онуком померлого ОСОБА_2 та достеменно знав про смерть останнього, а відтак не надав належних та допустимих доказів того, що його незвернення до нотаріуса для прийняття спадщини в указаний період було пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строку, у зв`язку з чим позивач не виконав свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Просять відмовити в задоволенні позову.
24 жовтня 2022 року ухвалою суду закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду.
Адвокат Кучер Ю.В., яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , надала суду заяву в якій зазначила, що просить розглянути справу без її участі. Також зазначила, що позов підтримує в повному обсязі та просить його задоволити.
Представник відповідача Черкаської міської ради в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі. Про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним.
Представник третьої особи - Другої Черкаської державної нотаріальної контори в судове засідання не зявився. Через канцелярію суду надали заяву про слухання справи без їхньої участі.
Суд, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову, виходячи із наступного.
Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень ст.ст. 13, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК).
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що відповідно до Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 .
Відповідно до Договору дарування частки в праві власності на квартиру від 20 травня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Малою Н.А., ОСОБА_1 є власником 1/2 квартири за адресою АДРЕСА_4 .
Як вбачається з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 59515514 від 20.05.1016, квартира за адресою: АДРЕСА_4 на праві спільної часткової приватної власності належить ОСОБА_1 (1/2 частка).
Як вбачається зі змісту Заповіту від 28 квітня 2010 року, ОСОБА_2 все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати йому і на що він за законом матиме право, заповів ОСОБА_1 . Даний заповіт посвідчений державним нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори Фіщук С.О.
Як вбачається з Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної контори нотаріуса Другої черкаської державної нотаріальної контори Демиденко О.А. від 29 липня 2022 року: « ОСОБА_1 звернувся із заявою до Другої черкаської державної нотаріальної контори, в якій просить видати йому свідоцтво про право на спадщину за заповітом, а саме, на 1/2 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 , що залишилося після смерті його діда ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
29.07.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Другої черкаської державної нотаріальної контор із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, згідно якої була заведена спадкова справа № 382/2022.
Під час розгляду заяви було встановлено, що спадкоємець ОСОБА_1 не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та не надав документи, що підтверджують спільне проживання з померлим.».
Даною постановою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, а саме, на 1/2 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 , що залишилося після смерті його діда ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
13 жовтня 2022 року, на запит суду, Другої черкаською державною нотаріальною конторою було направлено інформаційну довідку із спадкового реєстру та копію спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
З копії спадкової справи вбачається, що29 липня 2022 року з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/2 частину у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 звернувся ОСОБА_2 .
Відповідно до ч.1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ст. 1222ЦК).
Відповідно до ст. 1223 ЦК, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщин. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п.24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Відповідно до положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.
Суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 пропущений строк для прийняття спадщини з поважних ОСОБА_2 на його ім`я.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття
Керуючись ст. 3, 15-16, 1216-1217, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст. 12-13, 76-83, 89, 200, 206, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: Друга Черкаська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в два місяці, який обчислюється з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду на протязі 30 днів. Апеляційна скарга подається безпосередньо до апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: О. Г. Казидуб