Справа № 541/2859/21
Номер провадження 2/541/166/2022
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне рішення )

17 листопада 2022 року м. Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі головуючого судді Ситник О.В., за участі секретаря Непокупної Л.М. розглянувши в судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 ( зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ) до Миргородської міської ради Полтавської області ( м. Миргород вул. Незалежності 17 , ), ОСОБА_2 ( місце реєстрації АДРЕСА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини;

в с т а н о в и в:

01.11.2021 року ОСОБА_1 звернувся до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області з позовом до Миргородської міської ради Полтавської області , ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

З позовної заяви вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла у м. Запоріжжі ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнім місцем реєстрації якої було АДРЕСА_2 , разом з нею був зареєстрований за цією адресою ОСОБА_2 , за життя ОСОБА_3 30.09.2019 року склала заповіт який посвідчений приватним нотаріусом Миргородського міського нотаріального округу Гіль Д. В. , відповідно у цьому заповіті все своє майно , де б воно не було і з чого б не складалось заповіла ОСОБА_1 , позивачу по справі. Позивач по справі вказує, що він не знав про смерть ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , з 05.05.2021 року по 03.10.2021 рік перебував за кордоном. Коли повернувся , то дізнався про смерть ОСОБА_3 і звернувся до приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Ряжко О.В. про видачу йому спадкових документів на майно по заповіту, але отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії , оскільки пропущений строк шестимісячний для подачі заяви про прийняття спадщини, тому звернувся із позовом до суду про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини .

Ухвалою судді від 01.11.2021 року відкрито загальне провадження по справі, підготовче судове засідання призначено на 13.12.2021 року , судом за клопотання сторони позивача були витребувані документи та неодноразово відкладалось підготовче судове засідання.

03.08.2022 року адвокат Яковенко Г.М. , який представляє інтереси позивача по справі - ОСОБА_1 - подав до суду клопотання про залучення до справи співвідповідача , який є спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 її сина ОСОБА_2 .Ухвалою суду по справі у якості співвідповідача був залучений ОСОБА_2 та підготовче судове засідання було відкладено. Ухвалою суду від 05.10.2022 року закрито підготовче судове засідання та розгляд справи призначено на 17.11.2022 рік.

В судове засідання 17.11.2022 року учасники справи не з`явились, від представника позивача адвоката Яковенка Г.М. надійшла заява в якій він підтримує позовні вимоги та прохає їх задовольнити, не заперечують проти винесення заочного рішення та прохає провести розгляд справи за відсутності його та його довірителя. ( а.с. 115) , сторона відповідача представник Миргородської міської ради Н. Синельник надала до суду заяву в якій прохала проводити розгляд справи за їх відсутності та прохала звернути увагу суду на той факт, що квартира яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 про яку вказує у позові ОСОБА_1 належить іншій особі відповідно до відомостей реєстру нерухомого майна. ( а.с. 18-19, 83), відповідач ОСОБА_2 був повідомлений рекомендованим з повідомленням про дату розгляду справи на адресу його реєстрації відповідно до відомостей які маються в матеріалах справи , повідомлення повернулось із поміткою адресат відсутній за вказаною адресою , також він був повідомлений через сайт . ( а.с. 113-114) .

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу. Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, а також враховуючи належне повідомлення відповідача, суд постановив ухвалити по справі заочне рішення, відповідно до положень ст. 280-284 ЦПК України, на підставі наявних доказів за відсутності заперечень з боку позивача проти заочного розгляду справи.

Суд, прийнявши до уваги заяви та клопотання сторін, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи зазначає наступне .

У відповідності до ч.3 та ч.4 ст.12,ч.1 та ч.2 ст.13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. З статей 1216-1218 ЦК України вбачається, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Судом встановлено, позивачем по справі є ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , ( а.с. 5) , 30.09.2019 року ОСОБА_3 склала заповіт який був посвідчений приватним нотаріусом Гіль Д.В. Миргородського районного нотаріального округу , яким все належне їй майно , де б воно не було і з чого не складалось заповіла ОСОБА_1 який є позивачем по справі, даний заповіт не скасовано і не відмінено ( а.с. 7, 65) , ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла ( а.с. 6) , приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ряжко О.В. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з тим, що шестимісячний строк прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 закінчився 21.10.2021 року , а ОСОБА_1 звернувся 29.10.2021 року тим самим пропустивши його ( а.с. 8) , останнім місцем реєстрації на момент смерті ОСОБА_3 було АДРЕСА_2 , разом з нею був зареєстрований ОСОБА_2 1976 року народження ( а.с. 9), приватний нотаріус Ряжко О.В. повідомила , що спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 не заводилась ( а.с. 15) , квартира за адресою якої була зареєстрована на момент смерті ОСОБА_3 у АДРЕСА_2 належить на праві власності ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 із 20.12.2007 року на підставі договору про купівлю продаж ( а.с. 27) , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 уклали шлюб 26.12.1978 року , ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 ( а.с. 38-40, 72) ,на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_4 був зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 разом із ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ( а.с. 49) , по інформації приватного нотаріуса Гіль Д.В. після смерті ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_4 спадщину за законом прийняла його дружина ОСОБА_3 шляхом постійного проживання з спадкодавцем на момент смерті ( а.с. 56-57) , ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_4 відмовився від прийняття спадщини на користь матері а дружини померлого ( а.с. 70-71) , ОСОБА_2 є сином ОСОБА_4 та ОСОБА_3 ( а.с. 74-77) .

Судом з`ясовано , що у спадкодавиці ОСОБА_3 на момент її смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 був син ОСОБА_2 який також був зареєстрований разом із матір`ю за однією адресою і рахується таким, що прийняв спадщину , тобто є спадкоємцем за законом першої черги . За клопотанням сторони позивача ОСОБА_1 судом було залучено по справі співвідповідачем ОСОБА_2 , тобто позивач по справі ОСОБА_1 враховуючи наявний чинний заповіт на його ім`я складений ОСОБА_3 за її життя є спадкоємцем за заповітом , але він пропустив строк для прийняття спадщини , а спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 є її син ОСОБА_2 який рахується таким , що прийняв спадщину шляхом проживання ( реєстрації) разом із матір`ю на момент її смерті , тому суд приходе до переконання , що відповідач якого залучив позивач ОСОБА_1 в особі Миргородської міської ради є неналежним, а належним відповідачем є ОСОБА_2 .

Судом також з`ясовано що до складу спадщини після смерті ОСОБА_3 входить квартира яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , оскільки відповідно до відомостей із реєстру нерухомого майна вона зареєстрована на праві власності на ім`я чоловіка померлої ОСОБА_3 ОСОБА_4 ( а.с. 27) , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , спадщину після його смерті прийняла його дружина ОСОБА_3 , а син ОСОБА_2 відмовився на користь своєї матері. Тобто, хоча юридично ОСОБА_3 не виготовила спадкових документів на своє ім`я на майно спадкове після смерті чоловіка , але фактично його прийняла , тому дана квартира входить до маси спадкового майна після її смерті , хоча у самому заповіті конкретно не зазначено дану квартиру.

Граничний шестимісячний строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 - це 21 жовтня 2021 року , а ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_8 , вказує причину пропуску той факт , що не знав що ОСОБА_3 померла , оскільки 5 травня 2021 року поїхав за кордон та повернувся 03 жовтня 2021 року , та відразу тільки дізнався про те, що його знайома ОСОБА_3 померла , то звернувся із заявою до нотаріуса , але не встиг на 7 днів до закінчення строку . ( а.с. 8, 26,)

За статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). За статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Як вбачається зі ст. 1270 ч.1 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем спадщини визначені у частинах 3, 4 статті 1268, статті 1269 ЦК України. Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Чинне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 ЦК України "Здійснення права на спадкування") та оформлення спадщини (глава 89 ЦК України "Оформлення права на спадщину").

Судовий порядок продовження даного строку застосовується у випадках, коли інші спадкоємці, які прийняли спадщину, або хоча б один із них, заперечують проти вступу у спадщину особи, що пропустила вказаний строк, якщо спадщина перейшла до територіальної громади і немає інших спадкоємців або усі спадкоємці, крім позивача, відмовилися від спадщини.

За частинами першою та третьою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості одержання своєї частки спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, також і після спливу значного строку. Підставами для прийняття судом рішення про визначення спадкоємцеві, який пропустив строк для прийняття спадщини, додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, є визнання причин пропуску строку на прийняття спадщини поважними.

Відповідно до роз`яснень, даних у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування, особа, яка не прийняла спадщини в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач ОСОБА_1 зазначає, що у нього відсутній зв`язок із спадкоємцем першої черги за законом , який фактично рахується таким, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 ОСОБА_2 і тому він не може вирішити це питання в поза судовому порядку у нотаріуса і тому звернувся до суду та залучив його у якості співвідповідача , спадкова справа після смерті ОСОБА_3 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 не заводилась ( а.с. 15) .

За наведених вище обставин, суд приходить до висновку, що причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважними, тому позов слід задовольнити і визначити позивачу ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Враховуючи, що судом констатовано , що один з відповідачів є неналежним , то позов підлягає задоволенню тільки в частині до відповідача ОСОБА_2 .

На підставі викладеного та керуючись ст.1272 ЦК України, ст.ст. 12,13, 81, 189-200, 210, 247, 258-259, 263-268 , 280 -285 ЦПК України суд,

в и р і ш и в:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 ( зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ) до Миргородської міської ради Полтавської області ( м. Миргород вул. Незалежності 17 , код ЄДРПОУ 21051131 ), ОСОБА_2 ( місце реєстрації АДРЕСА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити частково .

2.Визначити ОСОБА_1 додатковий строк протягом трьох місяців, з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_9 .

3.В частині позовних вимог до Миргородської міської ради Полтавської області відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту проголошення, а учасниками, що не були присутні при його проголошенні у той же строк з моменту отримання копії рішення.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду О. В. Ситник