Справа № 758/9319/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2022 року суддя Подільського районного суду міста Києва Будзан Л.Д., розглянувши питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Подільський відділ реєстрації актів цивільного стану у м. Києві, про встановлення факту реєстрації шлюбу -

В С Т А Н О В И Л А:

У провадження Подільського районного суду м. Києва надійшла вказана визе заява ОСОБА_1 , заінтересована особа Подільський відділ реєстрації актів цивільного стану у м. Києві, про встановлення факту реєстрації шлюбу.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку щодо необхідності залишення її без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п. 5 ч. 2 даної статті передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною 3 статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Як вбачається із поданої заяви, ОСОБА_1 просить суд встановити факт укладення шлюбу, який був зареєстрований 23.04.2014 Відділом запису актів цивільного стану Балаклавського районного управління юстиції АР Крим, посилаючись на його недійсність на території України, оскільки свідоцтво про реєстрацію шлюбу видано на тимчасово окупованій території України незаконними органами.

Згідно з п. 1 ст. 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», сухопутна територія Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, внутрішні води України цих територій визнається тимчасово окупованою територією.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 вказаного Закону, будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність, вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Частиною 3 даної статті Закону передбачено, що будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків.

Разом із тим, суд звертає увагу, що 07 травня 2022 року набрав чинності Закон України від 21 квітня 2022 року № 2217-IX "Про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання правового режиму на тимчасово окупованій території України", яким зокрема внесено зміни до частини третьої статті 9 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України", відповідно до якої будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків, крім документів, що підтверджують факт народження, смерті, реєстрації (розірвання) шлюбу особи на тимчасово окупованій території, які додаються до заяви про державну реєстрацію відповідного акту цивільного стану.

Отже, органи державної РАЦС в Україні не можуть відмовляти в державній реєстрації шлюбу на окупованій території у зв`язку з тим, що документи про народження дитини видані окупаційною владою. За відсутності документа належної форми, необхідно встановити факт реєстрації шлюбу в судовому порядку.

Враховуючи викладені обставини, суд вважає за необхідне керуватися загальними вимогами, встановленими до заяв про реєстрацію шлюбу, а саме, бере до уваги положення пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 р. № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", згідно яких, із заявами про встановлення факту реєстрації шлюбу може звернутись подружжя або кожен з них. Якщо заяву подано лише одним з подружжя, другий з них залучається до участі у справі як заінтересована особа.

Як вбачається із поданої заяви, заявниця ОСОБА_1 не залучила другого із подружжя, а саме чоловіка ОСОБА_2 , як заінтересовану особу, у зв`язку із чим, наявні підстави для залишення вказаної заяви без руху.

Крім того, згідно з ч. 1ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення заяви без руху та надання строку позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Подільський відділ реєстрації актів цивільного стану у м. Києві, про встановлення факту реєстрації шлюбу, - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН