Справа № 373/332/22
Номер провадження 2/373/332/22
УХВАЛА

10 листопада 2022 року м. Переяслав

Переяслав - Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Опанасюка І.О.

за участю:

секретаря судових засідань Бутович Я.О.

представник позивача Гичко О.А.,

представник відповідача Іваненко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу у цивільній справі № 373/332/12 за позовом ТОВ Євроагромаркет-1 до ОСОБА_1 , Фермерського господарства Вікагро, треті особи: ТОВ Землевпорядкування та кадастр, Державний реєстратор центру надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Переяславської міської ради - Канівець Ніна Вікторівна, Головне управління Держгеокадастру в Київській області про визнання недійсним договору оренди землі,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою від 13 червня 2022 року було відкрито провадження і призначено підготовче судове засідання по даній справі на 10 год. 30 хв. 01.07.2022.

01 липня 2022 року розгляд справи відкладено на 10 год. 30 хв. 22 липня 2022 року.

В підготовчому судовому засіданні ОСОБА_2 просила викликати в якості свідка директора ТОВ Землевпорядкування та кадастр - ОСОБА_3 , якому відомі обставини присвоєння кадастрового номера, а також визнати обов`язковою явку представника ГУ Держгеокадастру в Київській області, оскільки відомості які він може пояснити суду є важливими і необхідними для всебічного і повного розгляду даного спору.

Інші учасники підтримали клопотання ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 22.07.2022, у відповідно до ч.1 ст.128 ЦПК України судом визнано обов`язковою явку представника Головного управління Держгеокадастру в Київській області.

В жодне судове засідання представник Головного управління Держгеокадастру в Київській області не з`явився.

Ухвала була отримана Головним управлінням Держгеокадастру в Київській області 26.10.2022 (а.с. 188). В судове засідання 10.11.2022 в черговий раз, представник вказаної юридичної особи не прибув, не повідомив про причини неможливості прибуття.

Адвокатом Гичко О.А. подана заява про застосування заходу процесуального примусу до даного учасника процесу. Вказану заяву підтримав представник відповідача.

Згідно вимог частини третьої статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України в чинній редакції одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України)

За змістом частини першої ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 44 ЦПК України визначений перелік дій сторони, які можуть бути визнані зловживанням процесуальними правами, зокрема, вчинення аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

В розумінні зазначених норм закону, під зловживанням правом слід розуміти особливий вид юридично значущої поведінки, яка полягає у процесуально шкідливих вчинках учасника справи, у використанні ним недозволених конкретних форм у межах дозволеного процесуальним законом типу поведінки, що суперечить завданням цивільного судочинства та цільовому призначенню права.

Аналогічної позиції щодо сутнісного розуміння поняття зловживання правом дотримується ЄСПЛ, який у своїй практиці розуміє таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності.

При цьому, у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що з правом особи на справедливий та публічний розгляд його справи впродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, а також вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Однак, бездіяльність представника Головного управління Держгеокадастру в Київській області унеможливлює проведення підготовчого засідання, оскільки пояснення та інформація яку він може надати, може мати доказове значення в цьому спорі.

Згідно частини четвертої статті 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить з ідеї про те, що саме до обов`язків національних органів влади належить недопущення неналежної та такої, що сприяє затягуванню розгляду справи поведінки сторони цивільного провадження (рішення від 03.03.2011р. у справі «Колесникова проти України», п. 30). При цьому, знайшовши у цій справі ознаки порушення п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо тривалості провадження поза межами розумного строку, ЄСПЛ також звернув увагу на те, що суди, маючи в своєму розпорядженні механізми протидії зловживанню процесуальними правами не вжили будь-яких заходів для покарання сторони, яка зловживає своїми правами з метою унеможливлення розгляду справи.

Аналогічні причини порушення п.1 ст. 6 Конвенції щодо тривалості провадження поза межами розумного строку ЄСПЛ констатував під час розгляду справи «Смірнова проти України» (рішення від 08.11.2005р., п. 69).

Заходами процесуального примусу, згідно ч.1 ст. 143 ЦПК України є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Одним з таких заходів, згідно п. 5 ч. 1 ст. 144 ЦПК України є накладення штрафу.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

В даному випадку, відповідно до вимог ст. 148 ЦПК України, з метою спонукання до добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання процесуальними правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, суд вважає за необхідне накласти на Головне управління Держгеокадастру в Київській області штраф.

При визначенні розміру штрафу суд враховує тривалість бездіяльності відповідача.

З урахуванням наведеного, а також керуючись такими засадами, як справедливість, розумність та співмірність, суд вважає за необхідне накласти на відповідача штраф у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

В силу вимог ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік», з 1 липня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2600 грн.

Відповідно, розмір накладеного штрафу згідно цієї ухвали становить 2600 грн.

Крім того, слід роз`яснити, що згідно вимог ч. 6 ст. 148 ЦПК України, суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

На підставі наведеного на керуючись ст. ст. 2, 12, 44, 143, 144, 148 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Стягнути з Головного управління Держгеокадастру в Київській області в дохід державного бюджету, де стягувачем виступає Державна судова адміністрація України, штраф у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2600 (дві тисячі шістсот) гривень (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерський район/21081100; код отримувача за ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026007; кодкласифікації доходів бюджету: 21081100).

Дані про стягувача: Державна судова адміністрація України, адреса місцезнаходження: 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, .

Дані про боржника: Головне управління Держгеокадастру в Київській області, адреса місцезнаходження: 03115, м. Київ, вул. Сєрпова, 3/14, .

Копію ухвали для виконання скерувати до Переяславського відділу державної виконавчої служби у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та для відома всім сторонам.

Роз`яснити, що особа, на яку накладено штраф, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї заходів процесуального примусу. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя І.О. Опанасюк