ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-во/753/123/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2022 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Коренюк А.М., вивчивши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 на стадії виконання судового рішення у жовтні 2022 року звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Дарницького районного суду м.Києва ухваленого 10 грудня 2020 року, яке набуло чинності відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 05 квітня 2021 року по вказаній справі, вважаючи, що суд у своєму рішенні не вказав форму солідарного стягнення та без такого обґрунтування.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, якимзокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дослідивши матеріали поданої заяви, наявні правові підстави для повернення такої заяви заявнику без розгляду, виходячи із наступного.

Розділом VI ЦПК України визначено компетенцію загального суду щодо вирішення питань, які виникають на стадії виконання рішення суду.

Ч. 1 ст. 183 ЦПК України передбачені вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Так, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).Частину другу статті 183 доповнено абзацом другим згідно із Законом № 460-IX від 15.01.2020.

Водночас, з матеріалів заяви вбачається, що до заяви не додано доказів надіслання (надання) особою заявником всім іншим учасникам провадження поданої до суду заяви - всім заінтересованим особам (стягувач/позивач, боржник/відповідач, третя особа, орган виконання судового рішення), що підтверджується відсутністю вказаних доказів у додатках до такої заяви (відсутні опис документів про направлення заяви із доданими до неї документами адресатам, платіжні документи про здійснення відправлення кореспонденції засобами поштового зв`язку із зазначенням переліку найменувань відправленої кореспонденції, а із наданої заявником заяви не встановлено дотримання ч. 2 ст. 183 ЦПК України, та вказує на недотримання вканаої норми.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин суддя вважає за необхідне заяву повернути без розгляду у силу ч. 4 ст. 183 ЦПК України.

При цьому суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедент ними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

На підставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст.ст. 183, 185, 259-260, 352-355 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири, - повернути без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для залишення такої заяви без розгляду .

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: