Провадження №: 2/755/8419/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Зілінської М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Борис С.А. звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 12 листопада 2021 року відкрито провадження в даній цивільній справі за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін та призначено судове засідання, зобов`язано позивача ОСОБА_1 в судове засідання 07 грудня 2021 року надати документи, що підтверджують легалізацію в Україні шлюбу, укладеного 03 червня 2017 року в м.Бейрут Ліванської Республіки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрованого за №5305

від 22 березня 2018 року.

01 серпня 2022 року від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та закриття справи, у зв`язку з тим, що сторони примирились, в якому також зазначила, що вагітна.

19 серпня 2022 року від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без руху.

В судове засідання, призначене на 07 грудня 2021 року, 08 лютого 2022 року, 11 квітня 2022 року, 14 червня 2022 року, 03 серпня 2022 року, 22 серпня 2022 року та 19 жовтня

2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, направляла на адресу суду клопотання суперечливого процесуального змісту.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

За змістом положень ч.3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі не повідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом встановлено, що позивач повторно не з`явилась в судове засідання, доказів, які мали підтвердити поважні причини неявки позивача в судове засідання суду надано не було, з поданих клопотань вбачається, що позивач не підтримує заявлені вимоги, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, проте позбавлений можливості встановити дійсні наміри позивача щодо реалізації процесуальних прав - залишення позову без розгляду за заявою позивача або закриття провадження у справі у зв`язку з відмовою від позову, та позбавлений можливості роз`яснити їй процесуальні наслідки.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України та положень ст.223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання. Тобто вказує на врахування судом поважності причин неявки позивача до суду та повідомлення про причини нявки. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффрделя Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, оскільки викладене свідчить про втрату позивачем заінтересованості у вирішенні даного спору, в той же час з урахуванням предмету спору та суб`єктивного складу сторін проведення судового розгляду справи у відсутності позивача суперечить нормам цивільного процесуального законодавства.

Враховуючи викладене та керуючись 131, 223, 257, 258-261, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання

шлюб - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: