справа №336/8715/21
пр. № 2/336/1285/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2022 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя, у складі:

головуючого судді Щасливої О.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів з відповідача в розмірі 117 232,50 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що сторони є батьками малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на утримання якої рішенням Шевченківського районного суду від 26.06.2019 року з відповідача на її користь стягнуто аліменти в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) відповідача, але не менш одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян щомісяця до досягнення сином повноліття, а також кошти на утримання дружини в сумі 1000 грн. щомісяця до досягнення донькою трирічного віку.

Згідно з розрахунком заборгованості від 13.10.2021 року, складеним державним виконавцем Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Запоріжжя Південно- Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), у відповідача існує непогашена заборгованість зі сплати аліментів в розмірі 117 232 грн. 75 коп., з яких 87877 грн. 75 коп. складає заборгованість зі сплати аліментів, а 293574 грн.75 коп. заборгованість зі сплати витрат на дружину. З огляду на наявність вини відповідача у виникненні заборгованості просить покласти на нього відповідальність за прострочення виконання своїх зобов`язань у вигляді пені в означеному розмірі.

Ухвалою судді від 05.11.2021 року відкрито провадження у зазначеній справі та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Заходи забезпечення позову, доказів в справі не застосовувалися.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений, шляхом направлення судових повісткок, за адресою зареєстрованого місця проживання, про що свідчить повідомлення з особистим підписом відповідача. Про причини неявки в судове засідання не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи не подав. Відзивів на позовну заяву відповідачем до суду не направлявся, зустрічного позову в строк наданий судом - не пред`явлено.

Стаття 223 ЦПК України визначає наслідки неявки в судове засідання учасника справи, а саме: неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи також у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, позивач не заперечує проти вирішення справи на підставі наявних у справі доказів та ухвалення заочного рішення, суд згідно ст. ст. 280-281 ЦПК України розглядає справу без участі відповідача на підставі наявних доказів та ухвалює заочне рішення.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.

Судом встановлено, що сторони є батьками малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про її народження (а.с. 8).

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 26.06.2019 у справі №336/3165/19 позов ОСОБА_1 задоволено, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) відповідача, але не менш одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян щомісяця до досягнення сином повноліття, а також кошти на утримання дружини в сумі 1000 грн. щомісяця до досягнення донькою трирічного віку (а. с. 9-10).

На виконання вказаного судового рішення Шевченківським районним судом м. Запоріжжя було видано виконавчий лист, який перебуває на виконанні в Шевченківському відділі державної виконавчої служби м. Запоріжжя Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Дніпро) (а. с. 11-12).

Державним виконавцем надано розрахунок заборгованості від 13.10.2021 року, відповідно до якого станом на 13.10.2021 року включно, заборгованість зі сплати аліментів ОСОБА_2 становить ОСОБА_5 становить 117 232 грн. 75 коп., з яких 87877 грн. 75 коп. складає заборгованість зі сплати аліментів, а 293574 грн.75 коп. заборгованість зі сплати витрат на дружину (а. с. 13, 14).

Статтею 196 СК України внормовано відповідальність за прострочення сплати аліментів.

За змістом наведеної норми сімейного законодавства, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

За роз`ясненнями пункту 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

З наведеного положення сімейного законодавства випливає, що передумовою для покладення цього виду відповідальності на особу, що прострочила сплату визначених рішенням суду аліментів, є вина цієї особи.

Матеріалами справи підтверджено, що заборгованість по аліментам на користь позивача на утримання дитини та коштів на її утримання відповідачем в повному розмірі не сплачена, розмір заборгованості підтверджено розрахунком державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), який відповідачем не спростовано, не надано відповідачем доказів і того, що він оспорював розмір заборгованості зі сплати аліментів, відповідач не довів підстав для звільнення його від сплати заборгованості по аліментам та неустойки (пені).

Передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Тобто відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає в усіх випадках, крім несвоєчасної виплати заробітної плати, затримки або неправильного перерахування аліментів банками.

Чинним законодавством передбачена презумпція вини особи, яка прострочила виконання зобов`язання. У зв`язку з цим на неї покладається тягар доведення протилежного, однак, відповідач не спростував належним чином обставин позову, передбачених статтею 196 СК України, які є підставою для покладення відповідальності зі сплати відповідної неустойки.

Позивачем надано розрахунок неустойки у даній справ у урахуванням положень ч. 1 ст. 196 СК України, з якого вбачається, що розмір пені не перевищує 100 % заборгованості по аліментам.

Таким чином, сума заборгованості зі сплати аліментів утворилась з вини відповідача, який своєчасно належним чином не виконував свої обов`язки, що тягне відповідальність у вигляді неустойки, а тому, звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 набула право на стягнення з відповідача неустойки у розмірі 117 232 грн. 50 коп.

У відповідності до правил цивільного процесуального законодавства стягненню з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави.

Керуючись ст. ст. 81, 258, 259, 263-265, 268, 273, 274-279, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів, яка утворилась станом на 13.10.2021 року у сумі 117 232 грн. 50 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , у доход держави судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.В. Щаслива