АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

02 листопада 2022 року

м. Чернівці

справа № 727/970/22

провадження 822/810/22

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кулянди М.І.,

суддів: Половінкіної Н.Ю., Лисака І.Н.,

за участю секретаря Скулеби А.І.,

учасники справи:

позивач та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 ,

відповідачі та третя особа за зустрічним позовом ОСОБА_2 ,

відповідач за зустрічним позовом Моторно (транспортне) страхове бюро України

позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3

апеляційна скарга ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , на ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівці від 09 серпня 2022 року,

головуючий в суді першої інстанції суддя Ярема Л.В.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про повернення безпідставно отриманих коштів.

У травні 2022 року ОСОБА_3 звернувся з позовом до ОСОБА_1 , Моторного (транспортного) страхового бюро України, третьої особи ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП.

Від Моторного (транспортного) страхового бюро України надійшло клопотання про призначення у даній справі автотоварознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання зазначає, що у висновку експерта №54-06-20 від 01 липня 2020 року та в звіті №42-2096 від 22 червня 2020 року містяться суттєві розбіжності, а тому для встановлення всіх обставин у справі слід призначити вказану експертизу.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 09 серпня 2022 року клопотання Моторного (транспортного) страхового бюро про призначення повторної судової автотоварознавчої експертизи задоволено.

Призначено у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення безпідставно отриманих коштів та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до відповідачів ОСОБА_1 , Моторного (транспортного) страхового бюро України, третя особа ОСОБА_2 , про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди повторну судову автотоварознавчу експертизу.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертиз.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що для з`ясування дійсного матеріального збитку, завданого власнику автомобіля марки «Renault Megane Scenic», державний номерний знак НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 01 червня 2020 року, слід призначити у справі повторну судову автотоварознавчу експертизу.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 , просить ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівці від 09 серпня 2022 року скасувати, справу направити для продовження розгляду.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апелянт з даною ухвалою не погоджується, вважає, що вона ухвалена з порушення норм процесуального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи.

Вказує на те, що суд першої інстанції не звернув увагу, що клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи подано до суду з пропуском процесуального строку.

Також посилається на те, що Моторно (транспортне) страхове бюро України у клопотанні про призначення експертизи не обґрунтувало з яких підстав висновок експерта № 54-06-20 від 01 липня 2020 року, поданий ОСОБА_3 , викликає сумніви щодо його правильності.

Моторно (транспортне) страхове бюро України при поданні клопотання про призначення експертизи не сплатило судовий збір.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства належать, зокрема змагальність сторін та диспозитивність.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Пунктами 2, 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.

Згідно з положеннями ст. 76, ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно з ч. 2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно з частиною другою статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необгрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав сторін чи інших осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, 02 травня 2022 року ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат Шкварчук В.Д., було подано до суду висновок експерта за результатами проведення автотоварознавчої експертизи № 54-06-20 від 01 липня 2020 року, яким встановлено, що матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля «Renault Megane Scenic», державний номерний знак НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок ДТП, яке мало місце 01 червня 2020 року, станом на дату виконання експертизи складає 91934 гривень 18 коп (а.с. 60-92).

Моторно (транспортним) страховим бюро України долучено до матеріалів справи звіт про оцінку матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу № 42-2096 експерта-оцінювача ОСОБА_5 від 22 червня 2020 року, де вартість матеріального збитку завданого власнику автомобіля «Renault Megane Scenic», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , на дату оцінки, становить 50439 гривень 32 коп.

Отже, сторонами до суду подано два різних висновки про вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «Renault Megane Scenic», державний номерний знак НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок ДТП, яке мало місце 01 червня 2020 року, які суттєво відрізняється між собою, а тому для правильного вирішення спору, необхідним є визначення реального матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «Renault Megane Scenic», державний номерний знак НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок ДТП, яке мало місце 01 червня 2020 року, шляхом призначення судом повторної автотоварознавчої експертизи, а тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку, задовольнивши вказане клопотання та призначивши у справі експертизу.

З таким висновком апеляційний суд погоджується повністю, оскільки призначення у цій справі експертизи сприятиме дослідженню судом дійсних обставин справи при вирішенні спору по суті.

Безпідставними є доводи апелянта про не обгрунтування Моторно (транспортним) страховим бюро України клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи. Як вбачається із змісту вказаного клопотання, то в ньому Моторно (транспортне) страхове бюро України навело підстави для призначення такої експертизи, зокрема зазначило, що висновок експерта автотоварознавчої експертизи № 54-06-20 від 01 липня 2020 року суперечить іншим матеріалам справи звіту експерта-оцінювача ОСОБА_5 про оцінку матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу № 42-2096, який відрізняється від висновку експерта суттєвими розбіжностями щодо виявлених пошкоджень в актах огляду, а також щодо суттєвої вартості запчастин та різниці у вартості відновлювальних робіт.

Щодо посилань апелянта на те, що Моторно (транспортним) страховим бюро України заявлено клопотання про призначення експертизи поза межами процесуального строку слід зазначити наступне.

Апеляційний суд звертає увагу, що згідно з висновками, викладеними в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального права (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду («Perez de Raela Cavaniles v. Spain», «Beles and others v. the Czech Republic», «RTBF v. Belgium»).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (Рішення суду з прав людини Жоффр де ля Прадель проти Франції).

У рішенні в справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавляє заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною у практиці ЄСПЛ (рішення у справах "Серявін та інші проти України", "Проніна проти України") і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на конкретні обставини справи, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відмова у цій справі у призначенні судом експертизи не дозволить встановити дійсні обставини, відповідно виконати завдання правосуддя щодо справедливого розгляду справи, а відмова у призначенні експертизи з підстав пропуску процесуального строку є проявом надмірного формалізму.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 11 серпня 2021 року у справі № 191/2592/19.

Доводи апеляційної скарги про те, що Моторно (транспортне) страхове бюро України при поданні клопотання про призначення експертизи не сплатило судовий збір є безпідставними з огляду на таке.

Згідно п. 8 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10 сплата судового збору у випадку, передбаченому підпунктом 13 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до суду заяви про забезпечення доказів здійснюється лише за умови, що така заява розглядається у процесуальному порядку, визначеному статтею 135 ЦПК, а не за подання клопотань про витребування доказів (виклик до суду свідків, призначення експертизи, витребування письмових чи речових доказів тощо), які розглядаються відповідно до статті 130 ЦПК у попередньому судовому засіданні чи статті 168 ЦПК у судовому засіданні.

Отже, за подання клопотання про витребування доказів, а також заяви про виклик свідка, призначення експертизи, огляд речових доказів за їх місцем знаходження, якщо ці процесуальні дії не здійснюються як захід забезпечення доказів, судовий збір не повинен сплачуватися.

Суд першої інстанції, правильно встановивши обставини справи, дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання про призначення повторної судової автотоварознавчої експертизи.

Будь-яких інших доводів та доказів на їх підтвердження, що є правовою підставою для скасування або зміни рішення суду першої інстанції апелянтом надано не було, у зв`язку з чим, апеляційний суд не вбачає правових підстав для скасування ухвали суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи наведене вище, ухвала суду постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. 374, 375, 367, 368, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівці від 09 серпня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Дата складання повного тексту постанови 03 листопада 2022 року.

Головуючий М.І. Кулянда

Судді: І.Н. Лисак

Н.Ю. Половінкіна