"24" жовтня 2022 р. Справа № 363/3423/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Редкач М.В.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Вишгороді у загальному позовному провадженні з розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: державний нотаріус Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Дударєва І.Ю., про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, клопотання представника відповідача про доручення додаткових доказів у справі та надання додаткового строку для подання доказів,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Вишгородського районного суду перебуває вказана цивільна справа.

24 жовтня 2022 року до суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Ніколенка Є.А. у якому він просить встановити відповідачу додатковий строк для подання частини доказів у справі, а саме: копії листа Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області № 1000-0212-8/101685 від 12 жовтня 2022 року разом із довідкою по ОР 88 про перебування ОСОБА_3 на обліку в ГУ ПФУ у Київській області та отримання пенсії за віком, а також копії адвокатського запиту від

21 жовтня 2022 року до ГУ ПФУ у Київській області, у судовому засіданні 24 жовтня

2022 року; копії відповіді Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області на адвокатський запит від 21 жовтня 2022 року, протягом 5-ти календарних днів з моменту отримання адвокатом Ніколенко Є.А. від ГУ ПФУ у Київській області. Також просить долучити до матеріалів справи додаткові докази: копію листа Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області № 1000-0212-8/101685 від 12 жовтня

2022 року разом із довідкою по ОР 88 про перебування ОСОБА_3 на обліку в ГУ ПФУ у Київській області та отримання пенсії за віком; копію адвокатського запиту від

21 жовтня 2022 року разом із доказами його надіслання 23 жовтня 2022 року до Головного управління Пенсійного фонду України Київській області.

У судовому засіданні відповідач та її представник підтримали подане клопотання та просили його задовольнити, посилаючись на те, що відповідач лише 12 жовтня 2022 року уклала угоду про надання правової допомоги з адвокатом Ніколенком Є.А., а тому раніше надати вказані докази не могли.

Позивач та його представник заперечували проти задоволення клопотання представника відповідача, посилаючись на пропуск строку для подання доказів, а також те, що зміна представника не є підставою для його поновлення.

Суд, вивчивши клопотання, вислухавши пояснення сторін та їх представників, дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання з таких підстав.

Згідно із статтею 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 43 ЦПК України, учасники справи мають право, серед іншого, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Статтею 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно із частиною першою статтею 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до статті 178 ЦПК України саме у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив повинен містити, серед іншого, перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання. До відзиву додаються, зокрема, докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Отже, вказані норми ЦПК України визначають обов`язок відповідача та його представника подавати докази суду у відповідні строки, а саме разом з відзивом на позовну заяву у встановлений строк. Та передбачено, що у разі не можливості такого подання доказів разом з відзивом, про це письмово повідомляє суд, де зазначає: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України)

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (стаття 127 ЦПК України).

Як убачається із матеріалів справи, ухвалою суду від 16 вересня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання на 1 листопада 2021 року. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дні отримання ухвали суду для подання до суду відзиву на позовну заяву.

10 грудня 2021 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, який прийнято судом з урахуванням клопотання відповідача, що вона самостійно не мала можливості скласти відзив, а лише з адвокатом з яким уклала угоду.

У відзиві на позовну заяву відсутнє посилання на неможливість відповідачем чи її представником надати ті чи інші докази, що могло б бути підставою для поновлення строку для надання таких доказів.

Укладання угоди на правову допомогу з іншим адвокатом та обраний ним спосіб захисту під час розгляду справи, не може бути підставою для поновлення строку для подання додаткових доказів враховуючи також стадію судового розгляду цієї справи дослідження письмових доказів.

Зважає суд і на те, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Враховуючи стадію судового розгляду цієї цивільної справи, пропуск строку для подання доказів відповідачем без поважних причин, суд дійшов висновку про відсутність достатніх правових підстав для прийняття клопотання представника відповідача про доручення додаткових доказів у справі та надання додаткового строку для подання доказів.

Керуючись статтями 83, 120-127 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання представника відповідача про доручення додаткових доказів у справі та надання додаткового строку для подання доказів відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 1 листопада 2022 року.

Суддя О.П. Лукач