справа № 683/1084/21
провадження № 61-5599 св 22
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Пророка В. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Мартєва С. Ю., Петрова Є. В., Сердюка В. В. розглянув в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, -Центрально-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (місто Хмельницький) та Служба у справах дітей виконавчого комітету Старокостянтинівської міської ради, про повернення незаконно утримуваних малолітніх дітей до постійного місця проживання, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 04 жовтня 2021 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 19 травня 2022 року,
1. Відповідно до матеріалів справи № 683/1084/21 Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області отримав позовну заяву та додані до неї матеріали, у тому числі копії документів для відповідачки -ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить штемпель суду на позовній заяві.
2. Згідно із ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 18 травня 2021 року у цій справі відкрите провадження, призначене підготовче засідання та наданий відповідачці строк у 15 днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позов, в порядку визначеному статті 178 Цивільного процесуального кодексу (далі -ЦПК України).
3. Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області своєю ухвалою від 02 серпня 2021 року закрив підготовче провадження у справі № 683/1084/21. Зокрема, суд першої інстанції встановив, що ОСОБА_2 позов не визнає, просить про закриття підготовчого провадження, заявила клопотання про допит трьох свідків, а також про залучення до участі в справі органу опіки та піклування Григорівської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області задля надання акта обстеження умов проживання малолітніх дітей. Клопотання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження, про витребування додаткових доказів, про забезпечення доказів -відсутні.
5. Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (згідно із частинами першою та другою статті 102 ЦПК України).
6. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи (частини третя та четверта статті 102 ЦПК України).
7. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок (частина сьома статті 102 ЦПК України). Відсутність такого зазначення не звільняє експерта від цієї відповідальності в силу частини другої статті 68 Конституції України.
8. Відповідно до судових рішень суду першої інстанції та апеляційної інстанції у справі № 683/1084/21 ці суди у значній мірі покладаючись на цей висновок психолога дійшли висновків, які відповідають інтересам ОСОБА_2 .
9. У вищевказаному висновку психолога від 20 квітня 2021 року зазначено, що він підготовлений на запит ОСОБА_2 з метою визначення ступеня прихильності дітей до кожного з батьків шляхом проведення психодіагностичного обстеження дітей спеціалістами відповідного центру (без конкретизації цих спеціалістів). Зокрема, в цьому висновку прямо зазначено: «на сьогодні у Старокостянтинівському районному суді розглядається позов пана ОСОБА_6 щодо примусового повернення дружиною двох їх спільних доньок, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , на територію Литви».
10. Отже, враховуючи вищезазначене, існують очевидні підстави вважати, що цей висновок психолога не міг бути складений 20 квітня 2021 року та містить ознаки підробки задля можливості застосування його у суді з метою обґрунтування потрібних відповідачці аргументів.
11. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом (частина четверта статті 43 ЦПК України).
12. Згідно із частиною першою статті 384 Кримінального кодексу України (далі - КК України) злочином вважається завідомо неправдивий висновок експерта складений для надання або наданий суду, подання завідомо недостовірних або підроблених доказів.
13. Отже, у діях директора Хмельницького обласного центру соціально-психологічної допомоги ОСОБА_3 та адвокатки відповідачки ОСОБА_7 вбачаються ознаки порушення законодавства (з метою введення суду в оману), зокрема, кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 384 КК України.
14. Суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу (частина перша статті 262 ЦПК України).
15. Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено (частина одинадцята статті 262 ЦПК України).
16. Очевидним також є, що адвокатка, яка представляла відповідачку, не могла у силу вимог до її професійної компетенції (частина перша статті 131-2 Конституції України, стаття 11 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09 червня 2017 року (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року 15 лютого 2019 року (далі - Правила адвокатської етики)) не звернути на зазначене увагу. Тому є підстави вважати, що ОСОБА_7 здійснила використання завідомо недостовірного документа, що також не відповідає вимогам частини першої статті 4 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (в редакції, чинній на момент виникнення відповідних правовідносин, далі - Закон про адвокатуру), яка передбачає, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права та законності.
17. Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат, зокрема, зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики (пункт 1 частини першої статті 21 Закону про адвокатуру).
18. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або Правилам адвокатської етики (частина третя статті 7 Правил адвокатської етики). Адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки (частина перша статті 12-1 Правил адвокатської етики).
19. Адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби, зокрема спонукати свідків до надання завідомо неправдивих показань, вдаватися до протизаконних методів тиску на протилежну сторону чи свідків (погроз, шантажу тощо), використовувати свої особисті зв`язки (чи в окремих випадках особливий статус) для впливу прямо або опосередковано на суд або інший орган, перед яким він здійснює представництво або захист інтересів клієнтів, використовувати інформацію, отриману від колишнього клієнта, конфіденційність якої охороняється законом, використовувати інші засоби, що суперечать чинному законодавству або цим Правилам (стаття 25 Правил адвокатської етики).
20. Під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні (частини перша та друга статті 44 Правил адвокатської етики).
21. У відносинах з будь-якими особами, з якими адвокат взаємодіє в процесі виконання доручення клієнта, адвокат має дотримуватись вимог Правил у частині, застосовній до цих відносин (стаття 49 Правил адвокатської етики).
22. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом (частина перша статті 33 Закону про адвокатуру).
23. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (частина третя статті 33 Закону про адвокатуру).
24. Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката, зокрема, є порушення правил адвокатської етики, порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом (згідно із частиною першою, пунктами 3 та 7 частини другої статті 34 Закону про адвокатуру).
25. Відповідно до зазначеного вище вбачаються ознаки порушення адвокаткою ОСОБА_7 вимог статей 7, 12-1, 25, 44 та 49 Правил адвокатської етики шляхом застосування у суді відповідного висновку психолога від 20 квітня 2021 року, наслідком чого є підстави для звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо вирішення питання про дисциплінарну відповідальність цієї адвокатки.
26. Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина перша статті 36 Закону про адвокатуру).
27. Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом (частина друга статті 262 ЦПК України).
28. Відповідно до даних Єдиного реєстру адвокатів України ОСОБА_7 (свідоцтво № НОМЕР_1 від 11 березня 2015 року) обліковується у Раді адвокатів Хмельницької області. Адреса робочого місця цієї адвокатки не відображається у зазначеному реєстрі станом на 31 серпня 2022 року.
29. Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно (частина шоста статті 262 ЦПК України).
30. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання (частина сьома статті 262 ЦПК України).
31. Суд касаційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 262 ЦПК України, може постановити окрему ухвалу (згідно із статтею 420 ЦПК України).
Керуючись статтею 262, 420 ЦПК України,
4. Зобов`язати вищевказаних адресатів протягом 30 робочих днів з моменту отримання цієї окремої ухвали повідомити Верховний Суд про результати її розгляду цими адресатами.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Пророк

А. І. Грушицький

С. Ю. Мартєв

Є. В. Петров

В. В. Сердюк