справа № 631/365/22
номер провадження 2/631/399/22
У Х В А Л А

п р о з а л и ш е н н я п о з о в н о ї з а я в и б е з р у х у

27 жовтня 2022 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Мащенко С. В.

за участю:

секретаря судового засідання Дядик С. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Мякота Тетяна Миколаївна, до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту належності правовстановлюючого документу»,-

в с т а н о в и в :

21 липня 2022 року до Нововодолазького районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Мякота Т. М., до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту належності правовстановлюючого документу», яка зареєстрована під вхідним № 1746/22-вх із наданням автоматизованою системою документообігу суду єдиного унікального № 631/365/22 (провадження № 2/631/399/22), та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, обліково-статистичної картки справи та Контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді, в день надходження передана на розгляд головуючого судді Мащенко С. В. (а. с. 2 5, 46).

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області, постановленою 25.07.2022 року, позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Мякота Т. М., до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту належності правовстановлюючого документу» прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче провадження у справі (а. с. 48 - 52).

18.08.2022 року, ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Мякота Т. М., до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту належності правовстановлюючого документу» та справу призначено до судового розгляду (а. с. 59 - 63).

В судове засідання учасники справи не з`явились, про дату, час і місце цього засідання повідомлялись належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомили, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за їх відсутності не надали, окрім представника позивача, яка звернулась до суду із клопотанням, зареєстрованим за вхідним № ЕП-1021/22-вх від 21.10.2022 року, в якому просила справу розглянути за відсутністю сторони позивача, та відповідача НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ, від імені та в інтересах якого селищний голова Єсін О. надав заяву, зареєстровану за вхідним № ЕП-691/22-вх від 09.08.2022 року, з клопотанням справу розглянути за відсутності їх представника, зазначивши, що не заперечує проти задоволення позову (а. с. 56, 68, 71).

Проте, під час розгляду справи за суттю позовних вимог у судовому засіданні з`ясовано, що позов подано без додержання вимог, викладених у статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, а тому її слід залишити без руху з наступних підстав.

Так, з матеріалів справи убачається, що позов ОСОБА_1 подано до суду його представником адвокатом Мякотою Т. М., яка від його імені та інтересах безпосередньо підписала позовну заяву до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту належності правовстановлюючого документу».

Зазначене ґрунтується на приписах частини 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, якою передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

При цього, частиною 1 статті 60 цього ж кодексу роз`яснено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже, частиною 2 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України обумовлено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи.

Натомість, як визначено нормою процесуального права, викладеною в частині 7 статті 177 вказаного вище кодифікованого закону України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Наведене кореспондує з приписом частини 4 статті 62 цивільного процесуального кодифікованого закону України, яка чітко зазначає, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» № 5076-VI від 05.07.2012 року (із змінами та доповненнями).

Частина 2 статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» дає визначення ордеру як письмового документа, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Така типова форма встановлена Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги (нової редакції), затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 41 від 12.04.2019 року (із змінами та доповненнями), а саме:

- бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи (пункт 6 Положення);

- ордер містить двовимірний штрих (код QR-код) з посиланням на профайл адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України (пункт 12.13 Положення).

Окрім того, ордер встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Вказане зафіксовано у пункті 11 наведеного вище Положення.

Затверджуючи Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги в новій редакції, Ради адвокатів України у пунктах 4 та 5 свого рішення № 41 від 12.04.2019 року зауважила, що дозволяє адвокатам України в строк до 01.01.2022 використовувати Типову форму ордера, виготовлену друкарським способом на замовлення ради адвокатів регіону, яка діє після вказаної дати до закінчення повноважень адвоката у конкретній справі.

Натомість представник позивача адвокат Мякота Т. М. звертаючись в суд від імені та в інтересах ОСОБА_1 із позовною заявою до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту належності правовстановлюючого документу» діє за ордером на надання правової допомоги від 10.02.2022 року (серії ПТ № 226756), виданим на підставі договору про надання правничої (правової) допомоги № 5/22, укладеного 10.02.2022 року між нею та ОСОБА_1 , а також свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (серії ПТ № 1646), виданого 21.03.2017 року Радою адвокатів Полтавської області.

Наведене свідчить про те, що видаючи 10.02.2022 року ордер на надання правової допомоги (серії ПТ № 226756) адвокат застосував норми Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затверджене рішення Ради адвокатів України № 36 від 17.12.2012 року (із змінами та доповненнями), що втратило чинність згідно з відповідним рішенням № 41 від 12.04.2019 року.

Виявлені судом недоліки унеможливлюють проведення розгляду справи за суттю позовних вимог шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення справи з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав ОСОБА_1 шляхом ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року в Римі, яка відповідно до приписів статті 9 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року (із змінами та доповненнями) є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Вказане повністю кореспондує зі змістом статті 55 Конституції України, яку відповідно до рішення Конституційного Суду України № 9-зп від 25.12.1997 року (у справі за конституційним зверненням громадян ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та інших щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124 Конституції України (справа за зверненнями жителів міста Жовті Води) слід розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку, і суд не може відмовити у правосудді, а також у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства.

Одночасно із цим правилами прецедентної практики Європейського суду з прав людини передбачено, що кожна держава - учасниця Конвенції, реалізуючи пункт 1 її статті 6 щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, незважаючи на те, що звернення особи до суду є її абсолютним правом, однак воно повинно ґрунтуватись на приписах матеріального та процесуального законів.

Згідно з нормами частині 11 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відтак, на підставі усього наведеного вище суд дійшов висновку про те, що за таких обставин, позов ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Мякота Т. М., до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту належності правовстановлюючого документу» слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, тривалістю п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приходячи до такого, суд на виконання вимог частини 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України зазначає, що недоліки позову слід усунути шляхом вчинення певних дій, як то: надати

- або належним чином виданий ордер на підставі приписів Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 41 від 12.04.2019 року (із змінами та доповненнями);

- або позовну заяву у двох примірниках, підписану безпосередньо позивачем;

- або належним чином видану довіреність на представництво інтересів позивача адвокатом.

Постановляючи ухвалу, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що пунктом пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, а тому справа перебуває на розгляді належного суду.

На підставі викладеного, керуючись статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року в Римі; статтями 9, 55 і 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями); статтями 8, 17 і пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року; Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів»; пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року; рішенням Конституційного Суду України № 9-зп від 25.12.1997 року (у справі за конституційним зверненням громадян ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та інших щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124 Конституції України (справа за зверненнями жителів міста Жовті Води); Закон України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» № 5076-VI від 05.07.2012 року (із змінами та доповненнями), Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 41 від «12» квітня 2019 року (із змінами та доповненнями), а також статтями 1 5, 7, 12, 13, 17, 18, 42, 43, 48, 49, 58, 62, 64, 76 80, 89, 128 131, 133, 175 - 177, 185, 187, 211, 214, 223, пунктом 1 частини 1 та частиною 2 статті 258, статтями 259 261, частинами 5 та 11 статті 272, частиною 2 статті 352 та частиною 2 статті 353 Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями),-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Мякота Тетяна Миколаївна, до НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ХАРКІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ «Про встановлення факту належності правовстановлюючого документу», яка зареєстрована під єдиним унікальним № 631/365/22 (провадження № 2/631/399/22), залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 12 та 13 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України у разі усунення недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, інакше - позовна заява залишається без розгляду.

Копію ухвали надіслати позивачу ОСОБА_1 .

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала, що набрала законної сили, обов`язкова для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання ухвали є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвалу постановлено, складено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя С. В. Мащенко