Справа № 275/404/22
03 листопада 2022 року смт. Брусилів
Брусилівський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді Миколайчука П.В.,
із секретарем судового засідання Довгаленко О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду смт. Брусилів цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої злочином,
Ухвалою суду від 26.07.2022 позовну заяву було залишено без руху, надано термін для виправлення недоліків. На усунення недоліків 08.08.2022 позивачем надано суду заяву на виконання ухвали та оригінал квитанції про сплату судового збору
Ухвалою суду від 09.08.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
В судове засідання позивач не з`явився, повідомлений належним чином, 03.11.2022 від нього надійшла заява в якій він просив суд розглядати справу без його участі та позов задовольнити з підстав, зазначених у ньому, заперечень щодо ухвалення заочного рішення суду не надійшло.
Відповідач ОСОБА_2 повторно не з`явився в судове засідання, належним чином повідомлений про місце, час та дату розгляду справи шляхом розміщення оголошення на сайті суду та направленням судових повісток на наявну в матеріалах справи адресу, при цьому правом подати відзив не скористався, з іншими заявами щодо розгляду справи чи про відкладення розгляду справи не звертався.
На підставі вищевикладеного та враховуючи те, що позивач проти ухвалення заочного рішення не заперечив, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності позивача, відповідача та третіх осіб та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ст. 211, ч.4 ст.223, ст.ст.280-281 ЦПК України.
У відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.
Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, в межах що мають значення для правильного вирішення справи, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що вироком Брусилівського районного суду Житомирської області від 26.06.2022 ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України. Вироком встановлено що 09.05.2022 близько 11:20 години, поблизу магазину «Люкс», що розташований за адресою вул. Житомирська, 102 с. Ставище Брусилівської ОТГ Житомирської області, у ОСОБА_2 на ґрунті давніх неприязних відносин, виник словесний конфлікт з ОСОБА_1 . Під час словесного конфлікту, ОСОБА_2 маючи умисел направлений на заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_1 , та реалізуючи його, умисно вхопив ОСОБА_1 за верхній одяг та правою рукою наніс один удар в область лівого ока, від чого той впав на асфальтне покриття. Таким чином ОСОБА_2 своїми умисними діями спричинив потерпілому ОСОБА_1 тілесні ушкодження у вигляді садна на обличчі та синця на волосяній частині голови, які відносяться до легких тілесних ушкоджень (а.с. 4-5 ).
Згідно копій касових чеків ОСОБА_1 після події злочину було придбано ліки та медичні препарати (а.с. 9-10)
Згідно висновку консультації отоларинголога від 25.05.2022 ОСОБА_1 встановлено діагноз загострений хронічний гнійний гайморит (а.с. 12).
Згідно УЗД брахіоцефальних судин з доплерографією від 19.05.2022 в ОСОБА_1 виявлено однаки погранично вузької ХА праворуч, незначну непрямолінійність ходу правої ХА в сегментах V2. У3- ознаки бертебро-базилярної недостатності, зниження опору інтракраніальних судин двох басейнів, дистонічний тип доплерограм (а.с. 13).
Згідно висновку мультизрізової комп`ютерної томографії головного мозку від 20.05.2022 у ОСОБА_1 КТ-ознак вогнищевої патології головного мозку на момент огляду не візуалізується, КТ-ознаки хронічного лівобічного гаймориту, викривлення носової перетинки ліворуч (а.с. 14).
Згідно МРТ шийного, грудного та поперекових відділів хребта від 25.05.2022 у ОСОБА_1 виявлено МР-ознаки остеохондрозу та спондилоартрозу шийного відділу хребта, деформуючий спондильоз хребців С5, С6, незначний дегенеративний ретролістез хребця С5, правобічна широка парамедіанна протрузія м/х диску С4-С5 з явищами компремування дурального мішка, фокальна правобічна субартикулярна протрузія м/х диску С5-С6 з ознаками компремування правого с/м корінця С6, статодинамічні порушення у вигляді випрямлення шийного лордозу (а.с. 15).
Згідно актів про надані медичні послуги від 25.05.2022 та від 19.05.2022 ОСОБА_1 були надані медичні послу слуги на суми 375,00 грн. та 425,00 грн. (а.с. 16).
Виписками № 990 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , останні перебував на стаціонарному лікуванні в КНП «Брусилівська лікарня» у періоди з 11.05.2022 по 16.05.2022 та з 18.05.2022 по 19.05.2022 з діагнозом дифузна травма головного мозку, помірні вести було-атактичні порушення, цефалічний с-м, остеохондроз поперекового відділу хребта, помірний больовий корінцевий с-м. (а.с. 17, 18).
Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мале місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Відповідно до ч. 1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.
Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Для відшкодування шкоди за правилами ст.1166 ЦК України необхідно довести такі факти:
а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії.
б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ст. 22 ЦК України).
в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.
г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.
Частина 2 цієї статті встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв`язку із наявністю вини іншої особи або у зв`язку із дією об`єктивних обставин).
Відповідно до частини 2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Як вбачається з матеріалів справи, за час перебування на стаціонарному лікуванні та проведення діагностики в м.Житомир у вищевказаний період за призначенням лікарів позивачем були придбані за власний рахунок ліки та медичні препарати, проведені медичні дослідження на загальну суму 7130, 17 грн., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
Інші письмові докази щодо понесення витрат на суму 3019,83 грн - чеки на придбання ліків не за призначенням лікарів, а також платіжні документи на оплату проживання в м. Житомирі, та окремі чеки на яких взагалі не видно суми оплати або дати оплати не є належними доказами спричинення позивачеві матеріальної шкоди відповідачем та понесення позивачем витрат на дану суму в зв`язку з подією злочину. А тому позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача майнової (матеріальної) шкоди в цій частині не підлягають до задоволення.
Згідно зі статтею 23 ЦК України має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
При вирішенні питання щодо відшкодування моральної шкоди, суд враховує обставини справи, характер, обсяг та глибину душевних страждань, їх негативний наслідок, в тому числі і пов`язаний із викраденням майна, належного позивачу, необхідністю проведення його ремонту, порушенням звичного життєвого укладу позивача, який був вимушений втрачати час на звернення до правоохоронних органів, візити до слідчих, суду, надання пояснень тощо.
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Тобто при вирішенні спору про стягнення моральної шкоди суду необхідно встановити: наявність заподіяної позивачу шкоди, протиправність діяння відповідача, наявність причинного зв`язку між заподіяною шкодою і протиправним діянням відповідача. При цьому кожна із вказаних обставин повинна бути підтверджена належними та допустимими доказами.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
При відшкодуванні моральної шкоди необхідно з`ясовувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних страждань, а також в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та чим він при цьому керується.
Суд вважає, що внаслідок протиправних дій ОСОБА_2 позивачеві завдано моральної шкоди, яка виразилася у відчутті ним фізичного болю при заподіянні легких тілесних ушкоджень, необхідності відновлювати попередній стан здоров`я, що свідчить про наявність підстав, передбачених статтями 23, 1167 ЦК України для стянення моральної шкоди.
Проте, суд не погоджується з розміром моральної шкоди, яку просить стягнути позивач, виходячи з наступного.
Матеріали справи свідчать про те, що у зв`язку із спричиненням позивачеві легких тілесних ушкоджень він зазнав моральних та фізичних страждань.
З урахуванням характеру, обсягу та глибини заподіяних позивачу моральних страждань та їх негативних наслідків, які виразилися в спричиненні йому легких тілесних ушкоджень, виходячи із засад розумності, виваженості і справедливості, суд вважає, що стягненню з відповідача підлягає моральна шкода в розмірі 5000,00 грн.
Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 81, 82, 141, 259, 263, 265, 279 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої злочином задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 7130 (сім тисяч сто тридцять) гривень 17 копійок - матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 5000 (п`ять тисяч) гривень 00 копійок - моральної шкоди.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість ) гривень 20 копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 697 (шістсот дев`яносто сім) гривень 14 копійок.
У задоволенні позовних вимог в іншій частині відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте Брусилівським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не будуть подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Повне судове рішення складене судом 04.11.2022.
Сторони по справі:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2
Суддя П.В. Миколайчук