Справа № 756/9409/21
Провадження № 2/761/5611/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Мальцева Д.О.,

при секретарі Любченко Б.А.

представник позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву представника позивача про збільшення розміру позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

У судовому засіданні представником позивача подана заява про збільшення позовних вимог, а саме крім визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач просить встановити юридичний факт проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 01.01.2004р. по 14.01.2019року.

У судове засіданні представник відповідача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали поданої заяви, заслухавши пояснення представника позивача, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями у судовому процесу.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст.43 ЦПК України учасники справи у тому числі мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Зі змісту положень цивільно-процесуального законодавства, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Вказані висновки містяться у постанові Верховного Суду від 09.07.2020р. у справі № 922/404/19.

Звертаючись із даною заявою про збільшення позовних вимог, представник позивача фактично висуває нові позовні вимоги які не зазначались у тексті позовної заяви. За таких обставин, заява про збільшення позовних вимог не може бути прийнята судом та підлягає поверненню позивачу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 12, 43, 49 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті та повернути представнику позивача заяву про збільшення розміру позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя