КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 361/7347/21 Головуючий у суді І інстанції Сердинський В.С.
У Х В А Л А

25 жовтня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Ігнатченко Н.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 , товариства з обмеженою відповідальністю «Трубіж Агротек» до Головного управління Національної поліції в Київській області, Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області, товариства з обмеженою відповідальністю «Бокаро Інвест», третя особа - Державна установа «Офіс із залучення та підтримки інвестицій», про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями та бездіяльністю органів державної влади,

в с т а н о в и в:

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 липня 2022 року позов задоволено.

Стягнуто солідарно з ГУ НП в Київській області, ГУ ДКС України у Київській області,ТОВ «Бокаро Інвест» на користь ОСОБА_1 кошти у розмірі 30 550 993 грн, 59 000 доларів США, 1 971 200 євро.

Стягнуто солідарно з ГУ НП в Київській області, ГУ ДКС України у Київській області,ТОВ «Бокаро Інвест» на користь ТОВ «Трубіж Агротек» кошти у розмірі 2 805 700 грн.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, 26 вересня 2022 року ГУ ДКС України у Київській області звернулося засобами поштового зв`язку з апеляційною скаргою із пропуском строків, встановлених статтею 354 ЦПК України.

Згідно із вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

У відповідності до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В апеляційній скарзі порушено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у зв`язку з тим, що оскаржуване судове рішення отримано відповідачем 19 вересня 2022 року, про що свідчить відмітка на супровідному листі даного рішення та копія поштового конверта.

Зважаючи, що наведені вище обставини підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами та узгоджуються з процесуальними нормами закону, апеляційний суд з огляду на принцип забезпечення права на апеляційний перегляд судового рішення вважає, що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин, тому він підлягає поновленню.

Проте подана апеляційна скарга не може бути прийнята до провадження, оскільки не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

Згідно із пунктом 3 частини четвертої та частини п`ятої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

За подання апеляційної скарги судовий збір не сплачено, а відповідач у скарзі вказав, що Держава Україна, яка діє через ГУ ДКС України у Київській області, не є платником судового збору згідно статті 2 Закону України «Про судовий збір». Крім того, позивачем під час подання позовної заяви судовий збір не сплачувався з огляду на наявність пільги, передбаченої пунктом 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір», тому ГУ ДКС України у Київській областітакож звільняється від сплати судового збору за подання апеляційної скарги у цій справі. Посилаючись на висновки, наведені у постанові Верховного Суду від 18 червня 2018 року у справі № 804/927/17 та у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 914/1748/17, відповідач вважає, що звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно із пунктом 13 частини другої статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Статтею 5 Закону № 3674-VI закріплено вичерпний перелік пільг щодо сплати судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що позивачами пред`явлено позовні вимоги про відшкодування шкодив тому числі саме до ГУ ДКС України у Київській області,а не до Держави України як окремої сторони спору в особі її уповноваженого органу у розумінні частини другої статті 48 ЦПК України.

Касаційну скаргу подає відповідач - ГУ ДКС України у Київській області, яке відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» не має встановлених пільг та не звільнено від сплати судового збору за подання апеляційних скарг у таких категоріях справ.

При цьому ГУ ДКС України у Київській області не має процесуального статусу позивача у даній справі та не пред`являло відповідний позов про відшкодування шкоди, а є відповідачем, який просить переглянути відповідне судове рішення в апеляційному порядку, відтак воно не підлягає звільненню від сплати судового збору відповідно до вимог закону.

Доводи відповідача зводяться до помилкового тлумачення правових висновків Верховного Суду у вказаних справах та не суперечать ним у даній справі.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

Ураховуючи вищезазначене, підстав вважати, що відповідач звільнений від сплати судового збору немає, а тому йому необхідно сплатити судовий збір.

Як передбачено підпунктом 1.1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 1.2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання до суду фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи з розрахунку на місяць у 2021 році згідно вимог Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» складав 2 270 грн.

Згідно із частиною сьомою статті 6 Закону № 3674-VI у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

За підпунктом 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду установлена в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум) (частина четверта статті 6 Закону № 3674-VI).

Ураховуючи категорію спору, характер та кількісний вимір задоволених позовних вимог ОСОБА_1 та ТОВ «Трубіж Агротек», а також вимоги апеляційної скарги ГУ ДКС України у Київській області, розмір судового збору в даному випадку становить 80 153,25 грн (63 128, 25 грн + 17 025 грн).

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором на рахунок отримувача: UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; отримувач коштів: ГУК у Солом. р-ні/Соломян. р-н, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812.

Призначення платежу: *;101; код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір, за а/с ГУ ДКС України у Київській областіна рішення від 25 липня 2022 року по справі № 361/7347/21, Київський апеляційний суд.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі або належним чином засвідченні копії.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (Рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «Дія 97» проти України»).

За правилом частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись статтями 127, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити Головному управлінню Державної казначейської служби України у Київській областіпропущений строк на апеляційне оскарження рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 липня 2022 року.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Київській областіна рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 25 липня 2022 рокузалишити без руху та встановити строк для усунення її недоліків десять днів з моменту отримання копії даної ухвали, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Н.В. Ігнатченко