Справа № 638/1100/22
Провадження № 2/638/3358/22
24 жовтня 2022 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Агапов Р.О.,
за участю секретаря Бондаренко А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Київський відділ державної виконавчої служби м. Харків Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про стягнення неустойки (пені) за несплату аліментів,
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у сторін є спільна дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 09.11.2010 року з ОСОБА_2 було стягнено на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку але не менше 30% від прожиткового мінімуму щомісячно починаючи з 28 вересня 2010 року та до досягнення дитиною повноліття. Вказане рішення набрало законної сили 19 листопада 2010 року.

Зазначене вище рішення, позивачем було пред`явлено до примусового виконання до Київського відділу державної виконавчої служби міста Харків Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

Відповідно до розрахунку заборгованості по сплаті аліментів, наданого позивачу, як стягувачу, старшим державним виконавцем Східного міжрегіонального управління юстиції їм. Харків) Київського відділу ДВС у м. Харкові, Котовою Я.М., боржник ОСОБА_2 має заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 83387.88 грн., яка виникла за період з 01 жовтня 2017 року по 10 жовтня 2021 року.

Обізнаність відповідача про існування на виконанні в Київському відділі ДВС у м. Харкові провадження відносно нього підтверджується тим фактом, що ним частково за в передній період сплачувались аліменти на утримання дитини.

Крім того, при розрахунку пені за несплату аліментів, яка становить 123570,09 грн. була врахована норма ст. 196 Сімейного кодексу України, якою закріплено, що розмір неустойки (пені) за несплату аліментів не може перевищувати 100 % всієї заборгованості, у зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача 83387,88 грн.

Обізнаність відповідача про існування на виконанні в Київському відділі ДВС у м. Харкові провадження відносно нього підтверджується тим фактом, що ним частково за в передній період сплачувались аліменти на утримання дитини.

Ухвалою суду від 01.02.2022 відкрито провадження в цивільній справі та прийнято рішення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Позивач у судове засідання не з`явилася, надала клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала повністю та просила задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судові засідання не з`явився, про наявність поважних причин своєї неявки в суд не повідомив, заяви про відкладення судового засідання відповідач не надав, відзиву на позов не направив.

На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч. 8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 3 ст.131 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, суд вважає, що відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином відповідно до положень п. 4 ч. 8, ч. 11 ст. 128 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи те, що у справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Згідно з ч.4 ст.268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановив наступне.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 18.03.2014, повторно виданого Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Постановою № 41854467 від 27.01.2014 було відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 2-12575/2010, виданого 20.01.2011 Дзержинським районним судом м. Харкова, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку але не менше 30% від прожиткового мінімуму щомісячно починаючи з 28 вересня 2010 року та до досягнення дитиною повноліття.

Згідно розрахунку заборгованості по сплаті аліментів ОСОБА_2 від 01.11.2021, складеного старшим державним виконавцем Київського ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Котовою Я.М., заборгованість по сплаті аліментів відповідачем за період: жовтень 2017 року; березень 2020 року; травень 2020 року - жовтень 2021 року; з станом на 01.11.2021 року, складає 83387,88 грн.

Розмір та вид відповідальності за прострочення сплати аліментів встановлено ч.1 ст. 196 СК України. Так, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Відповідно до частини 3 статті 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору - судом.

При цьому право одержувача аліментів на стягнення неустойки, передбачене ст. 196 СК України, у випадках несвоєчасної виплати присуджених за рішенням суду аліментів виникає з часу набрання рішенням законної сили, при наявності вини платника аліментів за прострочення у їх сплаті.

У п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені), визначена уст. 196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 196 СК України, суд відповідно до вимог ст. 264 ЦПК України повинен встановити факт заборгованості за аліментами й наявність чи відсутність вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, у її виникненні та залежно від цього вирішити питання про наявність чи відсутність у одержувача аліментів права на стягнення неустойки.

За правовою природою аліментні зобов`язання - це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісяця і несвоєчасна сплата яких передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені).

За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Оскільки неустойка у виді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які виникають у боржника щомісяця, то й пеня має триваючий характер і обчислюється за прострочення кожного зобов`язання окремо.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де:

p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Вказаний висновок, який викладеній у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року по справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18), враховується судом в порядку ч.4ст.263 ЦПК України.

Судом встановлено, і не оспорюється сторонами, що відповідач знав про наявність рішення суду про стягнення з нього аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , письмових доказів на підтвердження сплати аліментів за період:

жовтень 2017 року; березень 2020 року; травень 2020 року - жовтень 2021 року, суду не надав.

Будь-яких належних та допустимих доказів в підтвердження існування істотних обставин у відповідача, які слугували б поважною причиною невиконання покладених на нього зобов`язань за судовим рішенням, суду не надано.

Як вбачається з розрахунку заборгованості по сплаті аліментів ОСОБА_2 від 01.11.2021, складеного старшим державним виконавцем Київського ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Котовою Я.М., заборгованість по сплаті аліментів відповідачем за період: жовтень 2017 року; березень 2020 року; травень 2020 року - жовтень 2021 року; з станом на 01.11.2021 року, складає 83387,88 грн.

Позивачем надано власний розрахунок пені за несплату відповідачем аліментів, в якому зазначено, що за базу нарахування неустойки (пені) в цьому позові враховується період прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за жовтень 2017 року; березень 2020 року; травень 2020 року - жовтень 2021 року; що виходячи з вищенаведеної формули становить 123570,09 грн.

Однак, при розрахунку пені за несплату аліментів, яка становить 123570,09 грн., була врахована норма ст. 196 Сімейного кодексу України, якою закріплено, що розмір неустойки (пені) за несплату аліментів не може перевищувати 100 % всієї заборгованості, у зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача 83387,88 грн.

За відсутності доказів, які б спростовували подані державним виконавцем та позивачем розрахунки заборгованості, суд не має підстав піддавати їх сумніву.

Таким чином, судом встановлено факт заборгованості ОСОБА_2 по аліментах, що сталося внаслідок несплати останнім аліментів, як особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, та наявність права у ОСОБА_1 , як одержувача аліментів, на стягнення неустойки в разі несвоєчасної виплати присуджених аліментів за рішенням суду.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи те, що розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів не може перевищувати 100 % заборгованості по сплаті аліментів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі та з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня у розмірі 83387,88 грн.

Розв`язуючи питання розподілу судових витрат між сторонами суд виходить з вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, за якими судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно з частиною 6 статті 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 3) частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року встановлений в розмірі 2481,00 грн., 0,4 % становить -992,40 грн.

Враховуючи те, що позов судом задоволений у повному обсязі, позивач від сплати судового збору звільнена, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі - 992,40 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 264, 265 10, 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273-274, 280-289, 352 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Київський відділ державної виконавчої служби м. Харків Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про стягнення неустойки (пені) за несплату аліментів, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період: жовтень 2017 року; березень 2020 року; травень 2020 року - жовтень 2021 року, у розмірі 83387 (вісімдесят три тисячі триста вісімдесят сім) грн. 88 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд міста Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Р.О. Агапов