Дата документу 14.04.2022 Справа № 331/3878/21
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ЄУН 331/3878/21 Головуючий у 1 інстанції Солодовніков Р.С.
Провадження №22ц/807/515/22 Суддя-доповідач: Поляков О.З.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2022 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з цивільних справ Запорізького апеляційного суду у складі:

Головуючого: Полякова О.З.,

суддів: Кухаря С.В.

Крилової О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 на рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 04 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,-

В С Т А Н О В И Л А:

У липні 2021 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

В обґрунтування своїх вимог, з урахуванням уточненої позовної заяви, ОСОБА_3 зазначала що 11 серпня 2020 року, її чоловік привіз автомобіль Mercedes-be№z CLK 200 д.н. НОМЕР_1 , що належить позивачу, за адресою АДРЕСА_1 для проведення зварювальних робіт, а саме: підварювання порогів до майстра ОСОБА_1 який прийняв автомобіль і саме він мав проводити зварювальні роботи.

02 вересня 2020 року чоловіку позивача зателефонував ОСОБА_1 та повідомив, що автомобіль частково вигорів, що при проведенні зварювальних робіт виникла пожежа в результаті чого вигорів салон автомобіля та частина моторного відсіку. Отже, ОСОБА_1 своїми діями завдав позивачу матеріальну і моральну шкоду.

В цей же день, приблизно о 16:30, позивач разом з чоловіком приїхали на місце події, а саме на територію автобази по АДРЕСА_1 . Скло на водійські двері було розбито, повністю вигорів салон автомобіля, вигоріла частина моторного відсіку в багажнику, була розплавлена проводка.

ОСОБА_1 пояснив, що під час проведення зварювальних робіт відбулося загорання в нижній правій частині автомобіля. Через несвоєчасне виявлення осередку займання та недотримання правил пожежної безпеки відбулося пошкодження майна. ОСОБА_1 викликав пожежників які виїжджали на місце події, але пожежа була погашена до їх приїзду. Пожежники зафіксували факт згорання та склали звіт про причину займання.

03 вересня 2020 року на місце події була викликана поліція для фіксування факту наслідків пожежі. На той момент ОСОБА_1 при опитуванні його співробітниками поліції визнав що пожежа трапилася при проведенні зварювальних робіт та запевнив що відновить пошкодження автомобіля що належить ОСОБА_3 .

Згідно звіту про причину виникнення пожежі інспектора ОСОБА_4 ймовірною причиною пожежі, яка сталася 02 вересня 2020 року в автомобілі Mercedes-be№z CLK 200 д.н. НОМЕР_1 , за адресою АДРЕСА_1 стало порушення правил пожежної безпеки при проведенні електрозварювальних робіт.

Проте, відповідач не відновив автомобіль до належного стану, про що свідчить звіт незалежного експерта. ОСОБА_1 затягував час, проте автомобіль не відновив, добровільно відшкодувати матеріальну шкоду відповідач відмовляється і тому позивач вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав. З вини ОСОБА_1 , ОСОБА_3 залишилась без транспортного засобу на якому вона пересувалися на роботу в період локдауну і карантину також їй заподіяні моральної страждання.

Згідно зі звітом № Т1, вартість відновлювального ремонту перевищує вартість автомобіля. Відповідно звіту та проведеного 16 квітня 2021 року огляду автомобіля, середня вартість транспортного засобу Mercedes-be№z CLK 200 складає 199630 грн.

Посилаючись на наведені обставини, ОСОБА_3 просила суд стягнути з ОСОБА_1 на її користь суму матеріального збитку у розмірі 200430 грн., з яких 199630 грн. - матеріальна шкода, 2000 грн. - послуги евакуатора, 2800 грн. - послуги незалежного експерта, зазначивши, що готова передати відповідачу пошкоджений транспортний засіб. Також ОСОБА_3 просила стягнути з відповідача на її користь судовий збір у розмірі 2044,30 грн.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 04 листопада 2021 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди в загальному розмірі 204430 грн., що складається з 199630 грн. матеріальної шкоди, завданої пошкодженням автомобіля, 2000 грн. витрат на послуги евакуатора, 2800 грн. витрат на послуги оцінки вартості матеріального збитку. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2044,30 грн.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність оскаржуваного рішення та висновку суду обставинам справи та порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 04 листопада 2021 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 зазначає, що суд першої інстанції під час розгляду справи мав встановити наявність шкоди, тобто встановити які пошкодження автомобіля Mercedes-be№z CLK 200 виникли внаслідок пожежі, оскільки за відсутності цього не виникають і самі деліктні зобов`язання. При цьому, наявність шкоди та її розмір мав доводи потерпілий, тобто позивач. Проте, питання про те, які саме пошкодження автомобіля виникли внаслідок пожежі судом першої інстанції не досліджувалися. Отже, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження наявності шкоди, а саме пошкодження автомобіля Mercedes-be№z CLK 200 д.н. НОМЕР_1 внаслідок пожежі. Так, в матеріалах справи відсутній акт огляду автомобіля після пожежі, яка відбулась 02 вересня 2020 року, у якому було б детально описані усі пошкодження,я кі виникли саме внаслідок пожежі. Протокол огляду колісного транспорту був складений оцінювачем 16 квітня 2021 року, тобто через сім місяців після пожежі, та у даному протоколі оцінювач лише описав усі неробочі деталі автомобіля, не встановлюючи, чи виникли ці несправності внаслідок пожежі, чи вони існували до виникнення пожежі, зважаючи на значний ступінь зносу автомобіля (2000 року випуску). Скаржник зазначає, що експертиза відповідно до ст. 103 ЦПК України, не призначалась.

Також ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 зазначає, що у суду першої інстанції не було підстав приймати Звіт № Т1 про оцінку вартості матеріального збитку як належний та допустимий доказ на підтвердження факту завдання шкоди. Так, нормами ст. 106 ЦПК України передбачена можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. При цьому, згідно з ч. 6 ст. 106 ЦПК України, експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Частиною 5 статі 106 ЦПК України передбачено, що у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Разом з тим, у Звіті № ТІ6042021-001 про оцінку вартості матеріального збитку не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду.

Крім вищенаведеного, скаржник зазначає про те, що суд першої інстанції під час розгляду справи мав встановити причину завдання шкоди. При цьому, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження того, що завдана позивачу шкода спричинена джерелом підвищеної небезпеки. Так, в матеріалах справи знаходиться Акт про пожежу від 02 вересня 2020 року, складений Комісією ЗМУ ТУ ДСНС у Запорізькій області. У вказаному Акті зазначено, що 02 вересня 2020 року на об`єкті - легковий автомобіль Мерседес, державний номер НОМЕР_1 виникла пожежа у моторному відсіку, ймовірна причина пожежі - коротке замикання електромережі. У Звіті про причину пожежі від 02 вересня 2020 року, складеному провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям ЗМУ ТУ ДСНС України у Запорізькій області, ймовірною причиною пожежі, яка сталася 02 вересня 2020 року в легковому автомобілі стало порушення правил пожежної безпеки при проведенні електрозварювальних робіт. Отже в матеріалах справи знаходяться два документи, у яких вказані різні причини виникнення пожежі, що свідчить про те, що точна причина пожежі у автомобілі Позивача у належний спосіб не встановлена. Також судом першої інстанції не було встановлено причинного зв`язку між протиправною поведінкою ОСОБА_1 та її результатом - шкодою.

Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 369 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що ціна позову у справі становить менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа є малозначною, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ухвалою суду апеляційної інстанції в порядку передбаченому ст. 360 ЦПК України, особам, які беруть участь у справі, надавався строк для надання можливих відзивів на апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 .

Скориставшись своїм правом, ОСОБА_3 надала до суду відзив, в якому просить залишити рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 04 листопада 2021 року без змін. Зазначає, що в оскаржуваному рішенні суд першої інстанції вказав, що причина пожару - порушення правил пожежної безпеки при проведенні електрозварювальних робіт, відповідачем не заперечується. За таких обставин, суд першої інстанції прийшов до висновку, що завдана позивачу шкода спричинена джерелом підвищеної небезпеки, що узгоджується із положенням ст. 1187 ЦК. Електрозварювальний апарат, який використовувався відповідачем під час проведення зварювальних робіт, створює підвищену ймовірність завдання шкоди через неможливість повного контролю людиною роботи апарату, а якщо ця діяльність пов`язана із джерелом підвищеної небезпеки, то відповідальність наступає без вини. У результаті неправомірних дій та недотриманні Правил пожежної безпеки відповідачем, пожежею пошкоджено транспортний засіб марки Mercedes-be№z CLK 200 д.н. НОМЕР_1 , що підтверджується копіями матеріалів за фактом пожежі, наданих Запорізьким міськрайонним управлінням ГУ ДСНС України у Запорізький області. Те, що в акті про пожежу від 09 вересня 2020 року вказана ймовірна причина, вона встановлена попередньо, а остаточним документом для визначення реальної причини є Звіт про причину виникнення пожежі, згідно Наказу від 24.07.2017р. №621 «Про затвердження порядку спільних дій Національної поліції України, Державної служби України з надзвичайних ситуацій та Експертної служби Міністерства внутрішніх справ України під час проведення огляду місця пожежі, виявлення, припинення, попередження та розслідування кримінальних правопорушень та інших подій, пов`язаних з пожежами». Причину виникнення пожежі підтвердив і сам відповідач: надав пояснення від 03 вересня 2020 року ст.лейтенанту поліції; намагався частково відновити автомобіль, у відзиві на позовну заяву відповідач також визнав, що саме під час проведення зварювальних робіт виникла пожежа. Отже, причина визнання шкоди встановлена безперечно за участю відповідача. Відповідач проводив зварювальні роботи електрозварювальним апаратом що є джерелом підвищеної небезпеки. При виїзді працівників поліції на місце, де сталась пожежа, Відповідач давав пояснення, згідно протоколу опитування особи, він вказав, що підробляє зварювальником, взяв на ремонт автомобіль Mercedes-be№z CLK 200 д.н. НОМЕР_1 , та вказав, що під час проведення зварювальних робіт сталося займання в нижній частині автомобіля, що призвело до часткового пошкодження.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Вищезазначеним вимогам оскаржуване рішення відповідає.

Так, встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_3 на праві власності належить автомобіль Mercedes Be№z CLK 200, д.н. НОМЕР_2 , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 (а.с. 14).

Вищезазначений автомобіль 11 серпня 2020 року переданий ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 для проведення кузовного ремонту, що визнається учасниками справи.

02 вересня 2020 року, під час проведення ремонтних робіт з використанням ОСОБА_1 зварювального апарату, відбулось загорання нижньої правої частини автомобіля, внаслідок чого транспортний засіб зазнав пошкоджень.

Відповідно до Акту про пожежу від 02 вересня 2020 року, пожежа виникала 02 вересня 2020 року о 14:06 годині в легковому автомобілі Mercedes-be№z CLK 200 д.н. НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 в моторному відсіку. Пожежею знищено моторний відсік, салон, лакофарбове покриття 2 квадратних метри (а.с. 35).

Згідно Звіту про причину виникнення пожежі 02 вересня 2020 року в легковому автомобілі Mercedes-be№z CLK 200 д.н. НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1, складеному провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Запорізького міськрайонного управління ГУ ДСНС України у Запорізькій області, ймовірною причиною пожежі стало порушення правил пожежної безпеки при проведені електрозварювальних робіт (а.с. 33-34).

З копії рапорту ДОП Вознесенівського ВП ст. лейтенанта поліції Тятенка О. вбачається, що 03 вересня 2020 року до Вознесенівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 відбулося пошкодження автомобіля. В ході проведення перевірки було здійснено виїзд за вказаною адресою, відібрано письмову заяву від ОСОБА_6 , який пояснив, що звернувся з метою фіксування вказаного факту. Також було опитано ОСОБА_1 який саме пошкодив автомобіль, який пояснив що всі збитки заявнику відшкодує (а.с. 42).

З протоколу опитування особи від 03 вересня 2020 року, складеного слідчим СВ Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області ст. лейтенантом Кобець В.К., вбачається, що ОСОБА_1 дав пояснення в яких зазначив, що підробляє зварником та орендує гараж за адресою АДРЕСА_1 . Приблизно 20 серпня 2020 року до нього звернувся ОСОБА_7 (чоловік ОСОБА_3 ) з проханням підварити поріг на автомобілі Mercedes. 02 вересня 2020 року під час проведення зварювальних робіт виникло займання в нижній частині автомобіля, що призвело до часткового пошкодження транспортного засобу. Після цього, ОСОБА_1 повідомив про випадок власнику автомобіля, після чого, між ними була досягнута домовленість про те, що ОСОБА_1 відновить пошкоджений автомобіль (а.с. 39-40).

Отже, судом першої інстанції вірно встановлено, що автомобіль Mercedes-be№z CLK 200 д.н. НОМЕР_1 , який належить позивачу, зазнав пошкоджень в результаті пожару під час виконання ремонтних робіт, які проводились відповідачем. Причина пожару - порушення правил пожежної безпеки при проведені електрозварювальних робіт.

За статтею 1187 ЦК джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Частиною другою статті 22 ЦК збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода).

Доказів на підтвердження того, що автомобіль відновлено ОСОБА_1 , та прийнято ОСОБА_3 матеріали справи не містять.

Встановивши, що завдана ОСОБА_3 шкода спричинена джерелом підвищеної небезпеки, що узгоджується із положеннями ст. 1187 ЦК, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що розмір матеріальної шкоди, завданої ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь позивача.

Відповідно до Звіту № Т1 про оцінку вартості матеріального збитку, нанесеного власникові колісного транспортного засобу Mercedes Be№z CLK 200, вартість матеріального збитку, нанесеного власнику пошкодженого автомобіля складає 199630 грн. (а.с. 8-30). Судом першої інстанції також встановлено, що датою складання звіту 04 вересня 2020 року суб`єктом оціночної діяльності зазначено помилково, вірною датою є 16 квітня 2021 року, що також зазначено у графі дати огляду транспортного засобу. У звіті також зазначено, що визначення матеріального збитку проводилася на підставі представлених супровідних документів, а також на підставі огляду досліджуваного транспортного засобу. Огляд проводився 16 квітня 2021 в світлий час доби у присутності власника колісного транспортного засобу. Вартість матеріального збитку визначена на рівні ринкової вартості автомобіля (199630 грн.), оскільки вартість відновлювального ремонту (325488,09 грн.) перевищує вартість автомобіля.

Відповідно до правового висновку, який наведений у постановах Верховного Суду від 14 березня 2018 року у справі № 337/5881/14-ц, від 15 березня 2018 року у справі № 564/2464/14-ц, від 4 квітня 2018 року у справі № 758/8578/15-ц, від 18 квітня 2018 року у справі № 361/3094/15-ц, від 13 червня 2018 року у справі № 444/577/16-ц, від 31 жовтня 2018 р справа № 343/2372/15-ц, від 12 грудня 2018 р, справа № 466/7010/16, від 18 грудня 2018 р, справа № 524/561/16-ц, від 30 січня 2019 року у справі № 753/21303/16-ц, якщо пошкоджений транспортний засіб не може бути відновлено або вартість його відновлювального ремонту з урахуванням зношеності та втрати товарної вартості перевищує його ринкову вартість на момент пошкодження, розмір шкоди визначається за ринковою вартістю транспортного засобу на момент пошкодження. У разі, якщо власник транспортного засобу не згоден із визнанням транспортного засобу фізично знищеним, йому відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після ДТП, а також витрати з евакуації транспортного засобу з місця цієї пригоди. Якщо ж ТЗ визнано фізично знищеним, відшкодування шкоди виплачується у розмірі, який відповідає вартості транспортного засобу до ДТП, та витратам з евакуації транспортного засобу з місця ДТП.

Оскільки судом першої інстанції встановлено, що вартість відновлювального ремонту з урахуванням зношеності та втрати товарної вартості перевищує його ринкову вартість на момент пошкодження автомобілю Mercedes-benz CLK 200 д.н. НОМЕР_1 , суд першої інстанції обґрунтовано визначив шкоду, яка підлягає стягненню з відповідача, у розмірі за ринковою вартістю транспортного засобу на момент пошкодження.

Посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на те, що судом першої інстанції помилково прийнято до уваги звіт Т1 про оцінку вартості матеріального збитку, нанесеного власникові колісного транспортного засобу Mercedes Be№z CLK 200, колегією суддів не приймається з огляду на наступне.

Згідно із частинами 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Частиною 1,6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Положення зазначених статей узгоджуються із сталою практикою Європейського Суду, так у рішенні в справі "Бочаров проти України" від 17.03.2011 року (остаточне 17.06.2011 року), зазначено, що "Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

Згідно із практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і докази не збирає.

Так, будь-яких доказів на спростування розміру шкоди, завданої в результаті пожежі автомобіля, стороною відповідача не надавалось.

Доводи ОСОБА_1 про те, що звіт не може бути прийнятий до уваги через відсутність у нього відомостей про те, що експерт попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, також є безпідставними, оскільки скаржником помилково ототожнюється проведення експертизи та проведення незалежної оцінки визначення матеріального збитку.

Враховуючи викладене, задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що позивачем належним та допустимими доказами доведено як факт спричинення шкоди ОСОБА_1 , так і розмір такої шкоди.

Посилання ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 на те, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що шкода спричинена саме відповідачем, також спростовуються матеріалами справи оскільки з пояснень, які надані слідчого СВ Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, ОСОБА_1 , вказаний факт визнається. Крім того, зазначене також підтверджується звітом про причину виникнення пожежі 02 вересня 2020 року.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, обґрунтовано викладених в мотивувальній частині оскаржуваного рішення та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

За таких обставин розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, районний суд правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку, вірно встановив обставини справи та прийшов до обґрунтованого висновку про відмову у позові.

Ухвалюючи рішення у справі, суд першої інстанції, правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідивши наявні у справі докази і надавши їм належну оцінку та дійшов правильного висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення (п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 375 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. 7 ч. 13, 367, 369 ч. 1 ст. 374, ст. 375, 381, 382, 384, п. 1 ч. 1 ст. 389 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 04 листопада 2021 рокуу цій справі - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повна постанова складена 14 квітня 2022 року.

Головуючий:

Судді: