Справа № 385/820/22
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.10.2022 року Гайворонський районний суд Кіровоградської області
в складі: головуючого судді Ханас М.М.,
з участю секретаря судового засідання Хмельовської І.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Гайвороні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гайворонської міської ради Голованівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
в с т а н о в и в:
Стислий виклад позицій сторін.
Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Волощук В.В. звернувся до Гайворонського районного суду Кіровоградської області з позовом в її інтересах, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком три місяць з моменту набрання судовим рішенням законної сили.
В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина на все належне йому майно, до складу якої входить право на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 2,00 га., що розташована на території Гайворонської міської ради Голованівського району Кіровоградської області, як учаснику АТО, на яку згідно наказу Головного управління Держземагенства у Кіровоградській області № 11-1956/14-15-СГ від 21.04.2015 року надано дозвіл на розробку документації із землеустрою, проведено державну реєстрацію та присвоєно кадастровий номер :02:000:0489. Зареєструвати право власності на дану земельну ділянку ОСОБА_2 не встиг у зв`язку зі смертю. Позивач є спадкоємцем згідно першої черги спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 . У встановлений ч.1 ст. 1270 ЦК України позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки перебувала на військовій службі в м. Кропивницький, вважає, що пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини з поважної причин.
Позиція відповідача.
В заявах до суду від 09.09.2022 року та від 20.09.2022 року представник відповідача вирішення позовних вимог поклав на розсуд суду.
Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі.
05.08.2022 року суддею Гайворонського районного суду постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 24.08.2022 року.
10.08.2022 року, 09.09.2022 року та 20.09.2022 року до суду надійшли заяви від представника відповідача, в яких він просив розгляд справ проводити у відсутності представника відповідача.
24.08.2022 року та 14.09.2022 року представник позивача - адвокат Волощук В.В. подав до суду заяву, в якій просив відкласти підготовче судове засідання на іншу дату.
06.10.2022 року представник позивача - адвокат Волощук В.В. подав до суду заяву, в якій просив долучити до матеріалів справи копію доказу - військового квитка позивача, з даними про відправку такого відповідачу та просив провести підготовче судове засідання у справі у відсутності позивача та її представника, не заперечив щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті.
06.10.2022 року постановлено ухвалу суду про закриття підготовчого провадження у справі, призначення справи до розгляду по суті та приєднання до матеріалів справи доказу.
Позивач у судове засідання 17.10.2022 року не з`явився, представник позивача - адвокат Волощук В.В. подав до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, у заявах до суду просив розгляд справи проводити у відсутності представника відповідача, з огляду на викладене суд вважає за можливе проводити судове засідання у відсутності представника відповідача.
У відповідності до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.
З`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.
Фактичні обставини справи, встановлені судом, та відповідні їм правовідносини.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується даними копії свідоцтва про смерть від 23.11.2021 року серія НОМЕР_1 (а.с. 10).
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на все належне йому майно, до складу якої входить право на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 2,00 га., що розташована на території Гайворонської міської ради Голованівського району Кіровоградської області, як учаснику АТО, на яку згідно наказу Головного управління Держземагенства у Кіровоградській області № 11-1956/14-15-СГ від 21.04.2015 року (а.с.11), надано дозвіл на розробку документації із землеустрою, проведено державну реєстрацію та присвоєно кадастровий номер :02:000:0489, що підтверджується даними витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, сформованого 19.07.2021 року № НВ-021 (а.с.13).
Позивач ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ) є донькою спадкодавця ОСОБА_2 , що стверджується даними копії свідоцтва про народження позивача від 27.05.1995 року, серія НОМЕР_2 (а.с.8).
04.07.2018 року ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище на « ОСОБА_6 », що вбачається з копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 (а.с.9).
Позивач ОСОБА_1 у встановлений шестимісячний строк не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки перебувала на військовій службі в м. Кропивницький, так як є військовозобов`язаною, що стверджується даними військового квитка від 20.08.2013 року Серія НОМЕР_4 та проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_5 (а.с. 12, 38-41).
Згідно даних Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданої державним нотаріусом Гайворонської державної нотаріальної контри Кіровоградської області, 09.09.2022 року, за вказаними параметрами запиту щодо померлого ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі відсутня інформація (а.с. 29).
Згідно даних Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори), виданої державним нотаріусом Гайворонської державної нотаріальної контри Кіровоградської області, 09.09.2022 року, за вказаними параметрами запиту щодо померлого ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі відсутня інформація (а.с.30).
Згідно листа № 109/01-09 від 09.09.2022 року, виданого державним нотаріусом Гайворонської державної нотаріальної контри Кіровоградської області, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася (а.с. 28).
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норм права.
Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно із ч.1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частина друга статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З огляду на викладене, ураховуючи, що строк пропущено з поважних причин, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню та позивачу слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.
Керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 263, 265, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в :
позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.
Судові витрати залишити по фактично понесеним.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М. М. Ханас

Дата документу 17.10.2022