печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" листопада 2022 р.

Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Головко Ю.Г.,

за участю секретаря судового засідання Солонухи Д. Л.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно, визнання недійсним договору дарування та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно, визнання недійсним договору дарування та витребування майна.

Відповідно до поданої заяви, позивач просить суд:

- скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мурської Н.В. від 28.07.2021 про здійснення реєстрації права власності за ОСОБА_2 на нерухоме майно - групу нежитлових приміщень № 36 (в літері А), загальною площею 416,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , прийняте на підставі постанови Київського апеляційного суду від 30.06.2021 у справі №757/64512/16-ц, № апеляційного провадження: 22-ц/824/7976/2021;

- визнати недійсним договір дарування групи нежитлових приміщень від 25.08.2022, укладений між ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в особі його представника ОСОБА_4 , як Дарувальником, та ОСОБА_3 (РНОКПГІ- НОМЕР_2 ) як Обдаровуваною, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кучма К.С. та зареєстрований за №807;

- витребувати на користь ОСОБА_1 (РНОКПГІ - НОМЕР_3 ) з незаконного володіння ОСОБА_3 (РНОКПП- НОМЕР_2 ) належне ОСОБА_1 на праві особистої приватної власності нерухоме майно - групу нежитлових приміщень № 36 (в літері А), загальною площею 416,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а також стягнути з Відповідачів всі судові витрати, понесені Позивачкою по цій справі, в тому числі, витрати зі сплати судового збору та витрати на правову допомогу.

Одночасно із позовною заявою представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Терновою В. О. подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - групу нежитлових приміщень № 36 (в літері А), загальною площею 416, 7 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Свою заяву адвокат обґрунтовує тим, що постановою Київського апеляційного суду від 30.06.2021, частково задоволена апеляційна скарга ОСОБА_1 та ухвалено нове рішення, яким здійснений поділ майна подружжя, право власності на частину майна визнане за ОСОБА_2 , зокрема щодо спірного об`єкту - на групу нежитлових приміщень № 36 (в літ. А) загальною площею 416, 7 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

27.09.2021 ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду по справі № 757/64512/16-ц клопотання представника ОСОБА_2 - ОСОБА_5 про зупинення дії постанови Київського апеляційного суду від 30.06.2021, задоволено. Зупинено дію постанови Київського апеляційного суду від 30.06.2021 до закінчення касаційного перегляду справи.

Постановою Верховного суду у складі колегії Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.10.2022 по справі № 757/64512/16-ц частково задоволені касаційна скарга ОСОБА_2 та касаційна скарга ОСОБА_1 , рішення Печерського районного суду м. Києва від 30.08.2019 та постанову Київського апеляційного суду від 30.06.2021 скасовано, ухвалено нове судове рішення, яким у порядку поділу спільного майна подружжя за ОСОБА_1 визнане право особистої приватної власності на нерухоме майно, в тому числі, на групу нежитлових приміщень № 36 (в літ. А) загальною площею 416, 7 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю 24 079 614, 00 грн.

Представник позивача адвокат Тернова В. О. вказує, що з отриманої Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, позивачці стало відомо, що право власності на її майно - на групу нежитлових приміщень № 36 (в літ. А) загальною площею 416, 7 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , 25.08.2022 зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі договору дарування від 25.08.2022.

Тобто, перехід прав власності до ОСОБА_3 здійснений в період касаційного провадження та дії ухвали Верховного Суду від 27.09.2021.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, суті позовних вимог.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Тобто, вжиття заходів забезпечення позову є заходом забезпечення в майбутньому виконання судового рішення.

Судом встановлено, що між сторонами існує спір щодо права власності на групу нежитлових приміщень № 36 (в літ. А) загальною площею 416, 7 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Водночас, слід зазначити, що вжиття заходів забезпечення позову за даних обставин має на меті виключно збереження існуючого становища до розгляду спору та не зумовлює його фактичне вирішення по суті.

Позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно, або грошові кошти, що належать сторонам у справі.

Враховуючи зазначені обставини, суд вважає, що заява представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Тернової В. О. про забезпечення позову є обґрунтованою і підлягає задоволенню, оскільки даний вид забезпечення позову є співмірним позовними вимогам та забезпечить в подальшому виконання рішення суду, а незастосування таких заходів може призвести до відчуження майна.

Застосуванням заходів забезпечення позову не буде завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 151 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно, визнання недійсним договору дарування та витребування майна - задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно - групу нежитлових приміщень № 36 (в літері А), загальною площею 416,7 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень, її оскарження не зупиняє її виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

У разі подання апеляційної скарги на ухвали суду щодо забезпечення позову до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються копії матеріалів, необхідних для розгляду скарги, їх подання не перешкоджає продовженню розгляду справи цим судом.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 ; адреса: АДРЕСА_2 ; РНОКЕПП НОМЕР_3 .

Відповідач - ОСОБА_2 ; адреса: АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач - ОСОБА_3 ; адреса: АДРЕСА_4 .

Суддя Ю. Г. Головко