Ухвала

13 квітня 2022 року

м. Київ

справа № 459/2973/18

провадження № 61-12504св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за касаційною скаргою ОСОБА_3 , яка підписана представником ОСОБА_4 , на рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 14 серпня 2020 року, додаткове рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 09 вересня 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 15 червня 2021 року,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся із позовом до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 14 серпня 2020 року позов задоволено.

Визначено ОСОБА_1 строк для прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , надавши додатковий строк шість місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини

Додатковим рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 09 вересня 2020 року заяву про ухвалення додаткового рішення задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 7 821,47 грн судових витрат, які складаються з 7 116,67 грн витрат на професійну правничу допомогу та 704,80 грн судового збору.

Постановою Львівського апеляційного суду від 15 червня 29021 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 залишено без задоволення, рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 14 серпня 2020 року та додаткове рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 09 вересня 2020 року залишено без змін.

У липні 2021 року ОСОБА_3 подав касаційну скаргу за підписом представника ОСОБА_4 , у якій просить скасувати рішення Червоноградського міського суду від 14 серпня 2020 року, додаткове рішення Червоноградського міського суду від 09 вересня 2020 року, постанову Львівського апеляційного суду від 15 червня 2021 року, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Ухвалою Верховного Суду від 28 липня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі № 459/2973/18, витребувано справу з суду першої інстанції, у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про зупинення виконання (дії) рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 14 серпня 2020 року, додаткового рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 09 вересня 2020 року та постанови Львівського апеляційного суду від 15 червня 2021 року відмовлено.

У вересні 2021 матеріали цивільної справи № 459/2973/18 надійшли до Верховного Суду.

У касаційній скарзі міститься клопотання про повідомлення про дату та час розгляду справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що розгляд справи у суді касаційної інстанції проводиться без повідомлення учасників справи. Отже у задоволенні клопотання ОСОБА_3 , яке підписано представником ОСОБА_4 , про повідомлення про день та час розгляду справи слід відмовити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 34, 260, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , яке підписана представником ОСОБА_4 , про повідомлення про день та час розгляду справи відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, призначити до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у кількості п`яти суддів в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. О. Дундар

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук