Справа № 757/6091/21-ц
"20" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді - Чех Н.А.,
за участю секретаря судового засідання - Буткевич Л.В.,
розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Караєва Саміра Ельхан кизи, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пивоваров Олексій Костянтинович, Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», про визнання заяви про прийняття спадщини і довіреності недійсними, визнання прав власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,
До суду позивач не з`явився, його представник подав заяву про розгляд справи за його відсутності, вимоги підтримав, просив їх задовольнити. В разі неявки відповідача до суду не заперечував щодо розгляду справи в заочному порядку.
До суду відповідач не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства. Відзив на позовну заяву, заяву про визнання позову чи про розгляд справи без його присутності не подав, що дає підстави для розгляду справи в заочному порядку.
До суду третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Караєва Саміра Ельхан кизи, не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи сповіщалась згідно норм процесуального законодавства.
До суду третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пивоваров Олексій Костянтинович, не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства.
До суду представник третьої особи - АТ КБ «ПриватБанк» не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Дана позовна заява надійшла до Печерського районного суду м. Києва 04.02.2021 року.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27.07.2021 року вирішено передати матеріали справи на розгляд Дніпровського районного суду м. Києва.
17.11.2021 року матеріали справи надійшли до Дніпровського районного суду м. Києва.
23.11.2021 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06.12.2021 року відкрито провадження у порядку загального позовного провадження.
27.01.2022 року ухвалою суду витребувано докази.
25.05.2022 року та 27.05.2022 року надійшли витребувані документи.
Ухвалою від 03.08.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
В суді встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка є племінницею ОСОБА_1 .
27.08.2018 року ОСОБА_1 подав до приватного нотаріуса КМНО Захарченка В.В. заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , як спадкоємець третьої черги. В даній заяві ОСОБА_1 зазначив, що крім нього інших спадкоємців немає.
27.08.2018 року приватний нотаріус КМНО Захарченко В.В. за заявою ОСОБА_1 відкрив спадкову справу № 06/2018 (в реєстрі за № 62900380).
01.07.2019 року ОСОБА_1 подав заяву нотаріусу про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.
03.07.2019 року приватний нотаріус КМНО Захарченко В.В. виніс постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії з підстав наявності заповіту від імені ОСОБА_3 на її сина ОСОБА_5 , посвідченого 07.02.2018 року приватним нотаріусом КМНО Коновою Н.А., та зареєстрованого в реєстрі за № 39, згідно якого все належне їй майно ОСОБА_3 заповіла своєму сину ОСОБА_5 . Також, в постанові від 03.07.2019 року приватний нотаріус вказав, що 12.12.2018 року приватному нотаріусу Захарченко В.В. громадянкою ОСОБА_6 - представником ОСОБА_5 за довіреністю засвідченою 10.12.2018 року приватним нотаріусом КМНО Пивоваровим О.К. та зареєстровано в реєстрі за № 635 (бланк ННК № 139945), подано заяву ОСОБА_5 - сина спадкодавиці, та спадкоємця першої черги за законом, про прийняття спадщини після ОСОБА_3 . Справжність підпису ОСОБА_5 на заяві про прийняття спадщини було засвідчено 28.11.2018 року приватним нотаріусом КМНО Караєвою С.Е. кизи, та зареєстровано в реєстрі за № 2106 (бланк ННМ 702712).
Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24.04.2019 року у справі № 711/2882/19 за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_5 оголошено померлим з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення набуло чинності 27.05.2019 року. Черкаським міським відділом актів цивільного стану ГТУ юстиції у Черкаській області зроблено актовий запис № 8 від 25.06.2019 року про смерть 27.05.2019 року ОСОБА_5 .

В процесі розгляду кримінального провадження, судом було встановлено, що заяву про прийняття спадщини, засвідченої 28.11.2018 року приватним нотаріусом КМНО Караєвою С.Е. кизи, було зроблено не громадянином ОСОБА_5 , а громадянином ОСОБА_7 за підробленим паспортом на ім`я ОСОБА_5 , серії НОМЕР_1 , виданим 19.12.2008 року Дніпровським РУ ГУ МВС України в м. Києві. Також, судом було встановлено, що довіреність від імені ОСОБА_5 на представництва його інтересів громадянами ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , посвідчена 10.12.2018 року приватним нотаріусом Пивоваровим О.К., зареєстрована в реєстрі за № 635 (бланк ННК 139945) зроблено не громадянином ОСОБА_5 , а громадянином ОСОБА_7 за підробленим паспортом на ім`я ОСОБА_5 серії НОМЕР_1 , виданим 19.12.2008 року Дніпровським РУ ГУ МВС України в м. Києві. Вказані дії було зроблено з метою протиправного заволодіння спадковим майном, що залишилось після смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.

Статтею 237 ЦК України визначено, що представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Не є представником особа, яка хоч і діє в чужих інтересах, але від власного імені, а також особа, уповноважена на ведення переговорів щодо можливих у майбутньому правочинів.

Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Згідно статті 238 ЦК України представник може бути уповноважений на вчинення лише тих правочинів, право на вчинення яких має особа, яку він представляє.

Представник не може вчиняти правочин, який відповідно до його змісту може бути вчинений лише особисто тією особою, яку він представляє.

Представник не може вчиняти правочин від імені особи, яку він представляє, у своїх інтересах або в інтересах іншої особи, представником якої він одночасно є, за винятком комерційного представництва, а також щодо інших осіб, встановлених законом.

Відповідно до статті 239 ЦК України правочин, вчинений представником, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє.

Статтею 244 ЦК України визначено, що представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю.

Представництво за довіреністю може гуртуватися на акті органу юридичної особи.

Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Стаття 245 ЦК України визначає, що форма довіреності повинна відповідати формі, в якій відповідно до закону має вчинятися правочин.

Довіреність, що видається у порядку передоручення, підлягає нотаріальному посвідченню, крім випадків, встановлених частиною четвертою цієї статті.

Довіреність особи, яка проживає у населеному пункті, де немає нотаріусів, може бути посвідчена уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування, крім довіреностей на право розпорядження нерухомим майном, довіреностей на управління і розпорядження корпоративними правами та довіреностей на користування і розпорядження транспортними засобами.

Згідно статті 247 ЦК України строк довіреності встановлюється у довіреності. Якщо строк довіреності не встановлений, вона зберігає чинність до припинення її дії.

Строк довіреності, виданої в порядку передоручення, не може перевищувати строку основної довіреності, на підставі якої вона видана.

Довіреність, у якій не вказана дата її вчинення, є нікчемною.

Відповідно до статті 248 ЦК України представництво за довіреністю припиняється у разі: закінчення строку довіреності; скасування довіреності особою, яка її видала; відмови представника від вчинення дій, що були визначені довіреністю; припинення юридичної особи, яка видала довіреність; припинення юридичної особи, якій видана довіреність; смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності.

У разі смерті особи, яка видала довіреність, представник зберігає своє повноваження за довіреністю для ведення невідкладних справ або таких дій, невиконання яких може призвести до виникнення збитків; смерті особи, якій видана довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності.

З припиненням представництва за довіреністю втрачає чинність передоручення.

У разі припинення представництва за довіреністю представник зобов`язаний негайно повернути довіреність.

Згідно статті 249 ЦК України особа, яка видала довіреність, за винятком безвідкличної довіреності, може в будь-який час скасувати довіреність або передоручення. Відмова від цього права є нікчемною.

Особа, яка видала довіреність і згодом скасувала її, повинна негайно повідомити про це представника, а також відомих їй третіх осіб, для представництва перед якими була видана довіреність.

Права та обов`язки щодо третіх осіб, що виникли внаслідок вчинення правочину представником до того, як він довідався або міг довідатися про скасування довіреності, зберігають чинність для особи, яка видала довіреність, та її правонаступників. Це правило не застосовується, якщо третя особа знала або могла знати, що дія довіреності припинилася.

Відповідно до ст.ст. 13, 14 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Виконання цивільних обов`язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства.

Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами. Односторонній правочин може створювати обов`язки лише для особи, яка його вчинила. Односторонній правочин може створювати обов`язки для інших осіб лише у випадках, встановлених законом, або за домовленістю з цими особами. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін.

Відповідно до вимог частин 1-3, 5, 6 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

За статтею 16 ЦК України визнання правочину недійсним є одним із передбачених законом способів захисту цивільних прав та інтересів і загальні вимоги щодо недійсності правочину передбачені статтею 215 ЦК України.

По даній справі було встановлено, що ОСОБА_5 10.12.2018 року не звертався до приватного нотаріуса КМНО Пивоварова О.К. задля оформлення довіреності на ім`я ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , це було зроблено ОСОБА_7 за підробленим паспортом на ім`я ОСОБА_5 , серії НОМЕР_1 , виданим 19.12.2008 року Дніпровським РУ ГУ МВС України в м. Києві.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача в частині визнання довіреності недійсною.

В частині визнання заяви ОСОБА_5 про прийняття спадщини від 28.11.2018 року суд відмовляє, оскільки заява про прийняття спадщини не є правочином, який можливо визнати недійним.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст.ст. 1261, 1266 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Статтею 1262 ЦК України визначено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до статті 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

З копії спадкової справи встановлено, що позивач вчасно звернувся із заявою про прийняття спадщини, однак не отримав свідоцтво про право на спадщину через наявність в матеріалах спадкової справи заяви ОСОБА_5 про прийняття спадщини.

Враховуючи, що ОСОБА_5 рішенням суду визнано померлим, інші родичі померлої ОСОБА_3 із заявами про прийняття спадщини не звертались, позивач ОСОБА_1 являється єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 .

З матеріалів справи убачається, що за життя ОСОБА_3 мала рахунки в АТ КБ «ПриватБанк».

Згідно відповіді АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_3 відкриті депозитні рахунки: SAMDNWFD401 від 07.11.2017 року, залишок - 200 000,09 доларів США; SAMDNWFD201 від 07.11.2017 року, залишок 30 000,05 доларів США; SAMDNWFD800 від 07.11.2017 року, залишок - 27 000,00 доларів США; SAMDN53 від 26.08.2005 року, залишок - 55,16 доларів США. На картковому рахунку № НОМЕР_2 від 11.08.2017 року наявні кошти у розмірі 7 532,57 доларів США. Заповідальне розпорядження відсутнє. На рахунок «Бонус плюс» № НОМЕР_3 зараховані відсотки за вкладом «Депозит Плюс».

З огляду на вище викладене, з урахуванням наданих доказів та вимог чинного законодавства України, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог позивача.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

В даному випадку відповідач до суду не з`явився, та не скористався правом надання відзиву, заперечень на позовну заяву з відповідними доказами.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати.

По даній справі позивачем було сплачено судовий збір - 13 166,00 грн. Дані кошти слід стягнути з відповідача на користь позивача.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 258, 259, 273, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позовні вимоги по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Караєва Саміра Ельхан кизи, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пивоваров Олексій Костянтинович, Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк», про визнання заяви про прийняття спадщини і довіреності недійсними, визнання прав власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом - задовольнити частково.

Визнати довіреність видану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 громадянам ОСОБА_8 та/або ОСОБА_6 на представництво його інтересів щодо оформлення спадкових прав після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , засвідчену 10.12.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пивоваровим Олексієм Костянтиновичем та зареєстровану в реєстрі за № 635 (бланк ННК 139945) недійсною.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ) в порядку спадкування за законом право власності на спадкове майно, яке складається з наступних банківських вкладів:

- в сумі 200 000,09 доларів США відповідно до Договору SAMDNWFD401, номер рахунку НОМЕР_5 , дата відкриття 07.11.2017 року;

- в сумі 30 000,05 доларів США відповідно до Договору SAMDNWFD201, номер рахунку НОМЕР_6 , дата відкриття 07.11.2017 року;

- в сумі 27 000,00 доларів США, відповідно до Договору SAMDNWFD800, номер рахунку НОМЕР_7 , дата відкриття 07.11.2017 року;

- в сумі 55,16 доларів США відповідно до Договору SAMDN53, номер рахунку НОМЕР_8 , дата відкриття 26.08.2005 року;

- в сумі 7 532,57 доларів США на картці № НОМЕР_2 , дата відкриття 11.08.2017 року;

- відсотки та компенсації за вкладом «Депозит Плюс», зараховані на рахунок «Бонус плюс» № НОМЕР_3 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 ) судовий збір в розмірі 13 166,00 грн.

В іншій частині відмовити.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Дата складання повного судового рішення - 20.10.2022 року.

Суддя: