Справа № 304/1374/22 Провадження № 2/304/254/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2022 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Чепурнова В. О.,

з участю секретаря судового засідання Галас А.Ю.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №304/1374/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 02 листопада 2013 року вона з відповідачем у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1674, уклала шлюб, від якого у них народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказує, що спільне життя у них не склалося через відсутність порозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення спільного господарства та виховання дитини. Зазначає, що вже більше трьох років вони з відповідачем не підтримують подружніх стосунків, фактично проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Вважає, що за наведених обставин реєстрація шлюбу носить суто формальний характер, оскільки жодних обов`язків як подружжя вони не несуть, примирення вважає неможливим. Спору щодо визначення місця проживання дитини між ними немає донька після розірвання шлюбу залишиться проживати разом з нею, а оскільки питання розірвання шлюбу нею обдумане, тому просить позов задовольнити.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, одночасно з позовом подала суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила такі задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явився, попередньо направив до суду не підписану електронним підписом заяву, в якій визнав позовні вимоги у повному обсязі, не заперечив проти їх задоволення та просив розглянути справу без його участі.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та подані сторонами заяви, суд приходить до такого висновку.

Встановлено, що 02 листопада 2013 року ОСОБА_2 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1674, про що свідчить свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , видане вказаним відділом РАЦСу 02 листопада 2013 року.

Також встановлено, що в шлюбі у сторін народилася дитина донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією відповідного свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , що видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві 21 квітня 2015 року.

Крім цього встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося, про що свідчать ті обставини, що позивач та відповідач сімейних стосунків не підтримують. Неявку сторін у судове засідання суд розцінює як байдуже ставлення до шлюбу.

Наведене дозволяє суду зробити висновок про те, що сторони втратили почуття поваги, любові та довіри один до одного і їх сім`я розпалася остаточно. Умови для їх примирення відсутні, а цей шлюб є формальним і подальше його збереження суперечить інтересам сторін та інтересам їх малолітньої дитини.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Виходячи зі змісту ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 24 цього Кодексу шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя ОСОБА_5 і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам та інтересам спільної дитини, суд вважає, що шлюб між ними слід розірвати.

Судовий збір у порядку ст. 141 ЦПК України покласти на відповідача.

Керуючись ст. 24, 56, 105, 112 СК України, ст. 6-13, 76, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 02 листопада 2013 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1674, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп сплаченого нею судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 ; місце проживання: АДРЕСА_1 .

Головуючий: Чепурнов В. О.