справа № 755/7422/21 головуючий у суді І інстанції Гончарук В.П.
провадження № 22-ц/824/8729/2022 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

з участю секретаря Жванко О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - адвокатом Донченко Катериною Юріївною, на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 09 червня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права особи на частку у спільному майні,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права особи на частку у спільному майні.

29 грудня 2021 року представником відповідача засобами поштового зв`язку направлено клопотання про призначення судово-будівельної експертизи з метою встановлення дійсної ринкової вартості спірної 1/8 частки квартири АДРЕСА_1 , так-як відповідач не погоджується з визначеною вартістю спірної вказаної вище частки квартири, що визначена позивачем по справі.

Представник позивача заперечувала щодо задоволення вказаного клопотання, мотивуючи це тим, що своїми діями відповідач та його представник намагається затягти судовий розгляд по суті заявлених позовних вимог. Окрім того зазначала, що вартість спірної 1/8 частини квартири №128 визначена висновком експерта у відповідності до вимог ст. 106 ЦПК України, вказаний висновок долучено до матеріалів справи.

Ухвалою районного суду м. Києва від 09 червня 2022 року клопотання представника відповідача про призначення судової експертизи задоволено. Призначено в справі будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам КНДІСЕ (адреса: м.Київ, вул. Смоленська, буд.6). Експертів попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. На вирішення експертів поставлено наступні питання:

1.Яка ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 на час проведення експертизи?

2.Яка ринкова вартість 1/8 частини квартири АДРЕСА_1 на час проведення експертизи?

В розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи №755/7422/21 в 1 томі. Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покладено на відповідача ОСОБА_2 . Зобов`язано позивача ОСОБА_1 на вимогу експертів для проведення експертизи забезпечити їх доступ до об`єкта дослідження, а саме до квартири АДРЕСА_1 . Про день та час проведення судової експертизи повідомити сторін по справі. Роз`яснено учасникам справи вимоги ст. 109 ЦПК України. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 , через представника - адвоката Донченко Катерину Юріївну, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення та неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, не з`ясування всіх фактичних обставин справи, просила скасувати ухвалу справу направити для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

Обґрунтовує апеляційну скаргу тим, що представник відповідача та сама відповідач були присутні під час підготовчого засідання, жодних клопотань про призначення експертизи не заявляли. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23 листопада 2021 року закрито підготовче провадження в справі. Клопотання відповідача про призначення оціночно-будівельної експертизи подано 17 грудня 2021 року та повторно в червні 2022 року, тобто, на думку апелянта, з порушенням строків, визначених цивільним процесуальним законодавством та після закриття підготовчого провадження в справі. Апелянт переконана, що розгляд та задоволення клопотання представника відповідача відбувся з порушенням ст.ст. 197, 222 ЦПК України. При цьому апелянт наголошує, що клопотання представника відповідача про призначення експертизи було розглянуто судом без її участі, поважність причин неподаня такого клопотання у підготовчому провадженні з`ясована не була. Також апелянт зазначає, що в матеріалах справи наявний висновок експерта № 675/03/2021 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи та оціночно-будівельної експертизи від 09 березня 2021 року. Вважає, що сумнівів у правдивості висновку експерта не виникає та даний висновок є судовою експертизою. Окрім того, апелянт звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що нею під час подання позовної заяви до суду на депозитний рахунок суду було внесено вартість 1/8 квартири станом на дату подання позовної заяви. Зазначає, що позивач не повинна нести додаткові втрати та/або витрати через те, що розгляд справи не відбувся протягом визначеного цивільним процесуальним законом строку. Також вважає, що задоволення клопотання відповідача призводить до затягування розгляду справи. Окрім вищевикладеного, апелянт наголошує на тому, що введення воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією російської федерації не можна вважати обставиною, яка ставить під сумнів висновок експерта № 675/03/2021 від 09 березня 2021 року. Додатково наголошує, що клопотання відповідача та оскаржувана ухвала суду першої інстанції ґрунтуються на припущеннях щодо можливої зміни ринкової вартості через введення воєнного стану, однак жодних доказів, якими це підтверджено, суду не надано. Зазначає, що суд першої інстанції не ставив під сумнів висновок експерта №675/03/2021 від 09 березня 2021 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 серпня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - адвокатом Донченко Катериною Юріївною, на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 09 червня 2022 року та надано учасникам строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.

14 вересня 2022 року на адресу суду надійшов відзив ОСОБА_2 , надісланий засобами поштового зв`язку 06 вересня 2022 року, на апеляційну скаргу ОСОБА_1 . У вказаному відзиві відповідач просила відмовити в задоволенні апеляційної скарги, ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

При цьому зазначала, що відповідачем в клопотанні про повернення на стадію підготовчого судового засідання були обґрунтовані причини подання такого клопотання. А саме те, що відповідач не міг передбачити стрімке зростання цін на вторинний ринок нерухомості, зростання курсу долара до гривні, та введення воєнного стану на території України. Також відповідач заперечує щодо посилань позивача на затягування розгляду справи відповідачем. Наголошує, що вона не має правовстановлюючих документів на всю квартиру АДРЕСА_1 , не має технічного паспорта, оскільки позивач відмовляється надати документи, не має доступу до спірної квартири з метою забезпечення допуску експертів до даної квартири, тобто відповідач не може забезпечити проведення відповідної експертизи за власною ініціативою. Окрім того відповідач звертала увагу суду апеляційної інстанції на те, що, враховуючи шестимісячний термін дії експертної оцінки нерухомого майна, при прийнятті рішення суд не зможе посилатися ні на звіт, здійснений на вимогу відповідача, ні на висновок щодо експертної оцінки, здійсненої на замовлення позивача.

Від представника позивача - адвоката Донченко Катерини Юріївни засобами електронного зв`язку надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та її представника за наявними в справі матеріалами.

Інші учасники справи, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, до суду не з`явилися, однак їх неявка згідно вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників судового розгляду, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, виходячи з такого.

Задовольняючи клопотання представника відповідача про призначення судової експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що предметом спору є припинення права власності відповідача на частку нерухомого майна з відшкодуванням відповідачу його ринкової вартості, а також те, що на час розгляду справи в суді на території України введено воєнний стан у зв`язку зі збройною агресією зі сторони російської федерації, що в свою чергу могло вплинути на ринкову вартість спірного об`єкта нерухомості.

Оцінюючи висновки суду першої інстанції, колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у ст.129 Конституції.

Відповідно до положень ст.ст. 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»)

Згідно положень ч.1 ст.102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. ( ч.2 ст.102 ЦПК України).

Згідно ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

В роз`ясненнях, викладених у пунктах 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернуто увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Таким чином судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Означена правова позиція висловлена, зокрема, в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 січня 2018 року в справі №907/425/16 та від 24 січня 2018 року в справі №917/50/17.

При цьому важливим моментом також є те, що судова експертиза призначається виключно для встановлення обставин справи, які стосуються предмету доказування у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при поданні позовної заяви до суду, на підтвердження позовних вимог було надано копію висновку експерта № 675/03/2021 за результатами проведення будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи, складений 09 березня 2021 року (а.с.19-56).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07 травня 2021 року було відкрито провадження в даній справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Почато підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали та призначено підготовче засідання на 21 червня 2021 року о 10 год. 20 хв. (а.с.72-73).

Відповідно до частини 1 статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно частини 2 статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до частини 1 статті 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Ураховуючи положення пункту 8 частини 2 статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи.

Як вбачається з матеріалів справи, під час підготовчого провадження відповідачем було подано до суду відзив на позовну заяву, в якому, зокрема, відповідач зазначала, що запропонована позивачем сума компенсації частини квартири відповідача не відповідає реальній ринковій вартості спірної квартири. Водночас відповідачем до відзиву було додано звіт про експертну грошову оцінку майна (а.с.92-117). Також під час підготовчого провадження відповідачем було подано до суду заперечення на відповідь на відзив (а.с.131-132).

При цьому, зазначаючи про те, що відповідач не погоджується з розміром компенсації у зв`язку із невідповідністю реальній ринковій ціні вартості, клопотання про призначення в справі судової експертизи не заявлялося.

У підготовчому судовому засіданні 07 липня 2021 року (а.с.139-140), 03 серпня 2022 року (а.с.148-149) стороною відповідача клопотання про призначення судової експертизи з метою встановлення ринкової вартості спірної квартири також заявлено не було.

Ухвалою Дніпровського районного суду від 23 листопада 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду (а.с.162).

Клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи в справі направлене стороною відповідача засобами поштового зв`язку лише 29 грудня 2021 року (а.с.175-177), тобто після закриття підготовчого провадження у справі.

17 лютого 2022 року на адресу суду першої інстанції надійшло клопотання відповідача про повернення до підготовчого судового засідання (а.с.179).

Відповідно до ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За змістом ст. 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Відповідно до частини 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Задовольняючи клопотання представника відповідача про призначення експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що предметом спору є припинення права власності відповідача на частку нерухомого майна з відшкодуванням відповідачу його ринкової вартості, а також посилався на введення на території України воєнного стану, що, в свою чергу, могло вплинути на ринкову вартість спірного об`єкта нерухомості (а.с.183).

Проте, судом першої інстанції при вирішенні питання про призначення у справі експертизи не надано належної оцінки зазначеним позивачем причинам пропуску строку для подання такого клопотання на стадії підготовчого провадження, та підставам, згідно яких відповідач просив повернутися до підготовчого засідання.

Так, клопотання відповідача про призначення оціночно-будівельної експертизи в справі обґрунтоване тим, що з листопада - грудня 2021 року в Україні спостерігається зростання вартості на вторинний ринок житла в місті Києві майже на 30 %, а в передмістях в усіх регіонах - на 10-12 %, за рахунок підвищення цін на будматеріали, інфляційних процесів. Зниження процентних ставок, доступної іпотеки та інших факторів очікується подальше зростання цін на вторинний ринок. При цьому наголошувала, що в загальнодоступних мережах інтернет також наявні оголошення, в яких в цьому ж житловому будинку продається трикімнатна квартира без ремонтну і без меблів загальною площею 83,9 кв.м. за ціною 2067000,00 грн. вартістю 910,00 доларів США за 1 квадратний метр. Також відповідач наголошувала, що вона не має правовстановлюючих документів на спірну квартиру, не має доступу до даної квартири з метою допуску експертів до вказаної квартири, тобто не може забезпечити проведення відповідної експертизи за власною ініціативою.

Утім, у даному клопотанні відповідач не просила поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом для подання такого клопотання, та визнати причини пропуску подання такого клопотання поважними. Також відповідачем не зазначено поважних причин, у зв`язку з якими таке клопотання не було заявлене нею на стадії підготовчого провадження в справі.

У клопотанні про повернення до підготовчого судового засідання, яке було подане до суду 17 лютого 2022 року (клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи в справі направлене стороною відповідача засобами поштового зв`язку 29 грудня 2021 року) відповідач зазначала, що, зважаючи на зростання вартості нерухомого майна в Україні протягом розгляду справи, що є непередбачуваним для всіх учасників судового процесу, а також враховуючи, що в межах стадії розгляду справи по суті відповідач не може реалізувати свої процесуальні права, які можуть бути реалізовані лише під час підготовчого судового засідання з метою розгляду клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи.

При цьому, у зазначеному клопотанні відповідачем також не наведено поважних причин, які перешкоджали їй у заявленні клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи в строк, визначений цивільними процесуальними нормами.

А відтак, з урахуванням вищевикладеного та положень ст. 222 ЦПК України, клопотання відповідача про призначення оціночно-будівельної експертизи в справі, заявлене нею із закінченням строку (закриттям підготовчого провадження), та, крім того, яке не містило клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, підлягало залишенню без розгляду судом першої інстанції.

Окрім того, апеляційний суд бере до уваги, що відповідачем у підготовчому провадженні наголошувалося на тому, що вона не згодна з зазначеною позивачем вартістю квартири, але при цьому не зазначала суду про намір проведення такої експертизи за власною ініціативою. Водночас, згідно поданого відповідачем до відзиву звіту про оцінку майна №18-210601-054 вартість оцінюваного об`єкта становить 2 238 106,16 грн. 16 коп., натомість згідно роздруківки оголошення, доданого відповідачем до клопотання про призначення експертизи, вартість квартири становить 2 067 000 грн.

А відтак, за вказаних обставин, посилання відповідача на зростання вартості на вторинний ринок житла у даному випадку є необґрунтованими та не є поважною причиною для поновлення строку для заявлення клопотання про призначення експертизи.

Водночас апеляційний суд звертає увагу, що чинним процесуальним законодавством не зобов`язано позивача проводити актуалізацію ринкової вартості майна, що є предметом позову з урахуванням Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Стаття 6 ЄКПЛ гарантує кожному судовий розгляд «у розумний строк». ЄСПЛ зазначив, що метою вказаної гарантії є захист всіх сторін в судовому розгляді від надмірного затягування судової процедури. Більш того, вказана гарантія підкреслює важливість того, щоб правосуддя здійснювалося без затримок, які можуть підірвати його ефективність та довіру до нього.

Таким чином, значення критерію розумного строку полягає в тому, щоб гарантувати винесення судового рішення протягом розумного строку, встановлюючи тим самим межу стану невизначеності, в якому знаходиться та чи інша особа у зв`язку з її становищем, що є важливим як для самої зацікавленої особи, так і з точки зору юридичної визначеності.

Щодо посилань відповідача, викладених у відзиві на апеляційну скаргу про шестимісячний термін дії експертної оцінки нерухомого майна слід зазначити, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 461/4240/17 дійшов висновку про те, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

При цьому строк дії звіту про оцінку майна під час судового розгляду, якщо він не встановлений у звіті, законодавством не визначений. А відтак, суд під час прийняття рішення в справі може прийняти або не прийняти таку експертну оцінку на свій розсуд з урахуванням конкретних обставин справи.

Окрім того, слід зазначити, що задовольняючи клопотання відповідача про призначення в справі експертизи, суд першої інстанції посилався також на введення воєнного стану в Україні, що, в свою чергу, могло вплинути на ринкову вартість спірного об`єкта нерухомості.

Проте апеляційний суд зауважує, що згідно Указу Президента України Володимир №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» воєнний стан введено в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, а клопотання відповідача про призначення оціночно-будівельної експертизи в справі направлене стороною відповідача засобами поштового зв`язку 29 грудня 2021 року.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалюючи судове рішення, колегія суддів приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958, про те, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Згідно із вимогами статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, тому відповідно до положень статті 379 ЦПК України ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Донченко Катериною Юріївною, - задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 09 червня 2022 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І.Мостова