Справа № 347/606/22
Провадження № 2-о/347/29/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 квітня 2022 року м.Косів

Суддя Косівського районного суду Івано-Франківської області Кіцула Ю.С., вивчивши заяву ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, де заінтересованою особою виступає орган опіки та піклування Рожнівської сільської об`єднаної територіальної громади,-

в с т а н о в и в :

Заявник звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просить визнати ОСОБА_2 недієздатною, встановити над нею опіку, та призначити його (заявника ОСОБА_1 ) опікуном недієздатної ОСОБА_2 .

Перевіривши матеріали заяви на предмет відповідності їх нормам Цивільного процесуального кодексу України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми позовної заяви суд дійшов висновку про залишення заяви без руху з наступних підстав.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Статтею 294 ЦПК України, зокрема, визначено, що під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Заява про визнання особи недієздатною повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які містяться у ст. 297 ЦПК України.

Відповідно до ст. 41 ЦК України, правовими наслідками визнання особи недієздатною, є зокрема відсутність у неї права вчиняти самостійно будь-якого правочину. Такі дії від імені недієздатної особи вчиняє її опікун.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

У порядку вимог ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування. Призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Зі змісту поданої заяви ОСОБА_1 слідує, що заявник просить визнати ОСОБА_2 недієздатною та призначити його опікуном над нею.

Так, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Проте зміст заяви та додані документи не містять даних, що заявник звертався до відповідного органу опіки та піклування із заявою про призначення опікуном, органом опіки та піклування затверджено відповідний висновок з цього питання та винесене відповідне подання органу опіки та піклування про можливість призначення ОСОБА_1 опікуном над недієздатною фізичною особою, при тому, що наявність такого подання є обов`язковим для ухвалення судом рішення за результатами розгляду заяви про визнання фізичної особи недієздатною. Відсутній також акт обстеження матеріально-побутових умов заявника, який просить визнати його опікуном.

Таким чином, до заяви всупереч вимогам ст. 177 ЦПК України заявник не додав доказів того, що він звертався з приводу встановлення опіки над ОСОБА_2 до органу опіки та піклування.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору, в розмірі, визначеному Законом України "Про судовий збір".

З 1 вересня 2015 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", відповідно до якого виключено п. 9 ч. 2ст. 3 Закону України "Про судовий збір", згідно якого судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 299 ЦПК України на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати пов`язані із розглядом справи.

Натомість, Законом України "Про судовий збір" не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною, до переліку заяв, за подання яких не справляється судовий збір, передбаченого ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", заява про визнання фізичної особи недієздатною не входить. Крім того, ст. 5 Закону України "Про судовий збір" не містить положення про пільги щодо сплати судового збору за подання заяви про визнання фізичної особи недієздатною.

Згідно з вимогами ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на дату звернення з цією заявою до суду становить 496,20 грн.

За вказаних обставин, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у розмірі 496,20 гривні за реквізитами: отримувач коштів ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ Косів/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37951998, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0009644, та додати документ на підтвердження сплати судового збору або подати докази, що підтверджують звільнення її від сплати судового збору.

Суд також зауважує, що заявнику необхідно коректно зазначити заінтересовану особу. Так, 12 червня 2020 року Кабінет Міністрів України прийняв 24 розпорядження щодо визначення адміністративних центрів та затвердження територій громад областей.

Суд також констатує той факт, що в заяві заявником ОСОБА_1 заявлено клопотання про витребування доказів, а саме витребування ряду медичних документів щодо ОСОБА_2 , та зобов`язати орган опіки та піклування надати висновок про можливість призначення ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 .

Однак, суд зауважує, що відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно з ч. 2 вказаної статті у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується, обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати, підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа, вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Проте в заявленому клопотанні ОСОБА_1 не вказані заходи, вжиті стороною заявника для отримання зазначених доказів самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд також звертає увагу, що статтями 182-183 ЦПК України встановлено вимоги, яким повинні відповідати заяви, клопотання чи заперечення, що подаються сторонами.

Оскільки справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, то відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення заяви ОСОБА_1 без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 293, 294, 297, 353 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, де заінтересованою особою виступає орган опіки та піклування Рожнівської об`єднаної територіальної громади - залишити без руху.

Надати заявнику десятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали, надавши суду докази сплати судового збору у розмірі та порядку, встановленому законом та приведення заяви у відповідність з ст. 175,177 ЦПК України.

Роз`яснити заявнику, що у випадку не усунення недоліків заяви, заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.С. Кіцула