Справа № 128/763/22
УХВАЛА

31 жовтня 2022 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Шевчук Л.П., розглянувши заяви позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шевчук Любави Павлівни,-

в с т а н о в и в:

В провадженні судді Вінницького районного суду Вінницької області Шевчук Л.П. перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Агрофірма Батьківщина», приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Бєлої О.М. про визнання протиправним та скасування договору оренди земельної ділянки, визнання протиправною та скасування постанови приватного нотаріуса, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 18.05.2022 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі №128/763/22 за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Агрофірма Батьківщина», приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Бєлої О.М. про визнання протиправним та скасування договору оренди земельної ділянки, визнання протиправною та скасування постанови приватного нотаріуса, зобов`язання вчинити дії, розгляд якої здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 17 червня 2022 року. Задоволено клопотання позивача про витребування у приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Бєлої О.М. доказів.

У підготовче судове засідання, яке було призначено на 17.06.2022 з`явився позивач ОСОБА_1 , не з`явився представник відповідача ПП «Агрофірма Батьківщина» з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлявся завчасно належним чином. Підготовче судове засідання відкладено на 02.08.2022.

В підготовче судове засідання, яке призначено на 02.08.2022, представником відповідача ПП «Агрофірма Батьківщина» - адвокатом Дудчиком О.М. подано клопотання про відкладення підготовчого судового засідання, оскільки він приймає участь в іншому судовому засіданні.

Окрім того, підготовче судове засідання, яке призначено на 02.08.2022, не відбулося у зв"язку із тим, що головуючий суддя Шевчук Л.П. перебувала в нарадчій кімната по справі №128/2821/21. Підготовче судове засідання відкладено на 30.08.2022.

30.08.2022 підготовче судове засідання не відбулося у зв"язку із тим, що головуючий суддя Шевчук Л.П. перебувала в нарадчій кімната по справі №128/2959/21. Підготовче судове засідання відкладено на 15.09.2022.

15.09.2022 підготовче судове засідання не відбулося у зв"язку із тим, що головуючий суддя Шевчук Л.П. перебувала в нарадчій кімната по справі №128/3258/21. Підготовче судове засідання відкладено на 06.10.2022.

В підготовчому судовому засіданні 06.10.2022 представником позивача ОСОБА_2 - адвокатом Марковою О.В. заявлено клопотання про відкладення підготовчого судового засідання на іншу дату, оскільки представник позивача бажає ознайомитися із відзивом на позовну заяву. Клопотання представника позивача судом було задоволено та оголошено перерву в підготовчому судовому засідання до 24.10.2022.

24.10.2022 підготовче судове засідання не відбулося, оскільки головуючий у справі суддя Шевчук Л.П. відповідно до наказу голови Вінницького районного суду Вінницької області №21-к/г від 20.10.2022 з 24.10.2022 по 28.10.2022 приймала участь у запланованому навчанні Національною школою суддів України для підготовки суддів місцевих загальних судів, яке проводилося в онлайн режимі з використанням відеоконференц-зв`язку за місцем роботи.

24.10.2022 позивачем ОСОБА_1 через канцелярію суду подано заяву про відвід головуючому у справі судді Шевчук Л.П., яку обгрунтовано тим, що з часу постановлення суддею ухвали про відкриття провадження у справі та призначення підготовчого судового засідання судом не було проведено підготовче судове засідання та не призначено справу до розгляду по суті, що є, на думку позивача, порушенням вимог ч. 3 ст. 189, ч. 1 ст. 210 ЦПК України.

28.10.2022 позивачем ОСОБА_1 через канцелярію суду подано повторну заяву про відвід головуючому у справі судді Шевчук Л.П., яка за обгрунтуваням є аналогічною первісній його заяві про відвід.

Розглянувши заяви про відвід судді, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 2 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Проте при розгляді справи № 128/763/22 жодної з перелічених у ч. 1 ст. 36 ЦПК України обставин судом не встановлено.

Будь-яких дій, які б свідчили про заінтересованість в результаті розгляду справи або наявність інших обставин, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості, немає, а вказані позивачем обставини не є підставами для відводу.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

У рішенні по справі «Межнаріч проти Хорватії» від 15.07.2005 ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 36 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, N 33949/02, § 49 - 52, ЄСПЛ, від 09 листопада 2006 року).

Отже, незакінчення протягом тривалого часу підготовчого судового засідання було зумовлено об`єктивними причинами, як: за клопотанням сторін, перебування головуючого у справі судді в нарадчій кімнаті по інших справах, а тому такі обставини не можуть сприйматись як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежні рішення. Тому суд вважає доводи позивача ОСОБА_1 в заявах про відвід надуманими, оскільки вони не підтверджуються будь-якими допустимими доказами.

Здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Однак, визначення юридичного змісту оціночної категорії "безсторонній суд" зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Щодо суб`єктивної складової цього поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не зявляються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Суб`єктивними обставинами, за наявності яких можна зробити висновок про невідповідність суду вимогам неупередженості, є, наприклад, висловлювання голови суду по суті правової проблеми у засобах масової інформації до свого головування у судовому органі, покликаному вирішити справу («Сандер проти Сполученого Королівства»); нереагування судді на расистські висловлювання присяжних («Ремлі проти Франції») тощо. Так, у рішенні у справі «Бушемі проти Італії» було визнано порушення суб`єктивного критерію неупередженості суддів, адже голова суду, в якому мала розглядатися справа, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі. З огляду на це ЄСПЛ наголосив, що судді при виконанні ними службових обов`язків мають бути стриманими, щоб гарантувати репутацію безстороннього судочинства.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Вказане випливає з принципу об`єктивності, визначеному у Бангалорських принципах поведінки суддів, відповідно до якого об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

З огляду на вищезазначені обставини, з метою виключення сумніву щодо об`єктивного розгляду позовної заяви ОСОБА_1 , для забезпечення умов, за яких у будь-кого не виникало б сумнівів щодо розгляду справи безстороннім та неупередженим судом, суд вважє за необхідне задовольнити заяву про відвід судді Шевчук Л.П..

При цьому, у зв`язку із задоволенням заяви про відвід права учасників не порушуються.

За таких обставин суд вважає за необхідне передати матеріали даної справи до канцелярії Вінницького районного суду Вінницької області для визначення іншого судді.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 124 Конституції України, ст.ст. 1, 2, 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 36, 39, 40, 41, 259, 260 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Заяви позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шевчук Любави Павлівни - задовольнити.

Відвести головуючого суддю Шевчук Любаву Павлівну по розгляду цивільної справи №128/763/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Агрофірма Батьківщина», приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Бєлої О.М. про визнання протиправним та скасування договору оренди земельної ділянки, визнання протиправною та скасування постанови приватного нотаріуса, зобов`язання вчинити дії.

Матеріали цивільної справи №128/763/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Агрофірма Батьківщина», приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Бєлої О.М. про визнання протиправним та скасування договору оренди земельної ділянки, визнання протиправною та скасування постанови приватного нотаріуса, зобов`язання вчинити дії передати до канцелярії Вінницького районного суду Вінницької області для визначення іншого судді Вінницького районного суду Вінницької області у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.П. Шевчук