Номер провадження: 22-ц/813/8080/22
Головуючий у першій інстанції Коваленко О.Б.
Доповідач Пузанова Л. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Пузанової Л. В.,

суддів: Орловської Н. В.,

Приходько Л. В.,

секретар Мокан В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Банк Альянс» на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 серпня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства Банк Альянс до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним,

встановив:

У листопаді 2021 року Акціонерне товариство Банк Альянс звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування, укладеного відповідачами та нотаріально посвідченого 26.06.2019 року щодо відчуження квартири АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що наведений правочин є фіктивним, так як вчинений для виду та з метою приховування квартири від виконання в майбутньому за її рахунок судового рішення у справі №916/1247/19 про стягнення із боржника ОСОБА_1 грошових коштів на користь АТ Банк Альянс. Крім вказаної вище вимоги, просив встановити порядок виконання рішення суду, відповідно до якого, воно є підставою для припинення права власності ОСОБА_3 на спірну квартиру.

В процесі судового розгляду представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Шепель В. С., звернувся до суду із клопотанням про призначення судової почеркознавчої експертизи на предмет дослідження та з`ясування питання про те, чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 на нібито поданій нею заяві про надання згоди своєму чоловікові ОСОБА_1 на укладення договору поруки з позивачем. Заявник вказав на те, що така заява є в матеріалах справи та в ній йдеться про визнання ОСОБА_2 обставин щодо укладення ОСОБА_1 договору поруки в інтересах сім`ї, зобов`язання подружжя на випадок поділу спільного майна тощо, яких насправді відповідачі не визнавали, однак які мають суттєве значення для справи та можуть бути спростованими лише за допомогою спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Ухвалою від 18 серпня 2022 року Київський районний суд м. Одеси постановив: клопотання про призначення судово - почеркознавчої експертизи - задовольнити.

Призначити у справі № 947/35077/21 судово - почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання:«Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 ( ОСОБА_2 ) у заяві від 24.04.2018 року, яка починається зі слів: «Я, громадянка України ОСОБА_2 (паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Київським РВ УМВС України в Одеській області 04.04.1996 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) ...» який (підпис) міститься у 21 (двадцять першому) рядку заяви ліворуч від напису ОСОБА_2 та одразу над цифрами 24.04.2018р., тією особою, від імені якої він (підпис) зазначений, чи іншою особою?

Доручити проведення судово - почеркознавчої експертизи експертам ОНДІСЕ.

Оплату за проведення судово - почеркознавчої експертизи документів покласти на ОСОБА_3 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

На час проведення експертизи провадження по справі зупинити.

В апеляційній скарзі Акціонерне товариство Банк Альянс просить ухвалу суду від 18.08.2022 року про призначення судово - почеркознавчої експертизи скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначило, що питання, поставлені судом експерту, не входять до предмета доказування та не стосуються обставин, які підлягають дослідженню та встановленню судом під час вирішення спору, що виник між сторонами. Скаржник вказує, що правовою підставою для подання позовної заяви АТ Банк Альянс визначило статтю 234 ЦК України (правові наслідки фіктивного правочину), а в якості підстав позову зазначило про обізнаність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 при укладенні договору дарування квартири на користь свого сина ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) щодо судового провадження за позовом АТ Банк Альянс до ПМП Інтерсі та ОСОБА_1 про стягнення коштів, відкритого ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.05.2019 року у справі №916/1247/19. У підтвердження наведеної обставини банк посилається на текст ухвали Господарського суду Одеської області від 24.06.2019 року у справі №916/1247/19 про залучення ОСОБА_2 до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, та на заяву ОСОБА_2 про вступ у справу як третьої особи, подану до суду господарської юрисдикції 29.05.2019 року, які й підлягають дослідженню судом першої інстанції як належні та достовірні докази.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Шепель В. С. викладені в ній доводи не визнав. Вважає, що спростування чи підтвердження справжності підпису ОСОБА_2 на нібито поданій нею заяві про згоду на укладення чоловіком ОСОБА_1 , договору поруки, що став підставою для стягнення з нього на користь банку грошових коштів, має важливе значення для справи, оскільки може підтвердити або спростувати факт того, що ОСОБА_2 у випадку застосування договору поруки не передбачала або передбачала негативні наслідки для себе в частині звернення стягнення на квартиру під час укладення договору дарування квартири. Зазначив, що позивач посилається на факт згоди, яку нібито надала ОСОБА_2 на укладення договору поруки, про що свідчить зміст як позовної заяви, так і заяви про забезпечення позову.

Заслухавши доповідача, пояснення представника АТ Банк Альянс- адвоката Вергелеса Ю. О. та представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Шепеля В. С., перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах, визначених статтею 367 ЦПК України, апеляційний суд зробив висновок про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини перша-четверта статті 12 ЦПК України).

За правилами статті 81 ЦПК України, яка регулює питання щодо обов`язку доказування і подання доказів у цивільному судочинстві, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частини перша та п`ята статті 81 ЦПК України).

Згідно зі статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються, зокрема висновками експертів.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права (частини перша та друга статті 102 ЦПК України).

Частиною першою статті 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

З огляду на зміст позовної заяви та доданих до неї документів, Акціонерне товариство Банк Альянс звернулося до суду з позовом про визнання договору дарування нерухомого майна недійсним, як такого, що вчиняється на шкоду кредитору, а саме: як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, яким перед позивачем є ОСОБА_1 .

За викладеними позивачем в обґрунтування заявлених вимог обставинами, однією із підстав заявлених вимог є недобросовісна поведінка боржника- відповідача ОСОБА_1 та його дружини- ОСОБА_2 , яка є титульним власником квартири, що була відчужена на користь їхнього сина - ОСОБА_3 .

Недобросовісність поведінки відповідачів, на думку позивача, полягає у вчиненні ними дій, направлених на недопущення звернення стягнення на майно боржника.

На підтвердження недобросовісної поведінки, зокрема відповідачки ОСОБА_2 , позивач надав суду копію заяви, поданої ОСОБА_2 Господарському суду Одеської області 29.05.2019 року про вступ у справу №916/1247/19 як третьої особи на стороні відповідача та ухвалу господарського суду Одеської області від 24 червня 2019 року, постановленої у справі №916/1247/19 за позовом Акціонерного товариства Банк Альянс до Приватного малого підприємства Інтерсі, ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 , про стягнення грошових коштів, зазначивши, що відповідно до змісту наведеного судового рішення, ОСОБА_2 залучена судом господарської юрисдикції до участі в справі, оскільки рішення у даній справі може вплинути на її права та обов`язки із врахуванням наданої нею згоди на укладення її чоловіком ОСОБА_1 договору поруки з позивачем, на якому в тому числі ґрунтуються позовні вимоги у справі №916/1247/19, з метою забезпечення їй процесуальної можливості надати свої міркування щодо предмета спору та можливі наявні в неї докази, у разі, якщо такі є(а. с. 54, 56).

ОСОБА_2 , не спростовуючи факт участі у справі №916/1247/19, не визнає факт надання нею згоди своєму чоловікові ОСОБА_1 на укладення договору поруки та вважає за необхідне спростувати справжність свого підпису на відповідній заяві від 24.04.2018 року, яка зберігається у позивача та оригінал якої витребувано у останнього ухвалою суду першої інстанції від 11.05.2022 року (а. с. 96).

Враховуючи, що для з`ясування зазначеної обставини необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких її встановити неможливо, та сторонами не надано суду відповідних висновків експертів з питання справжності підпису ОСОБА_2 на поданій від її імені заяві про надання згоди ОСОБА_1 на укладення договору поруки із позивачем, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, призначаючи судову почеркознавчу експертизу у цій справі, діяв відповідно до норм процесуального права та в межах наданих йому Цивільним процесуальним кодексом України повноважень.

Доводи апеляційної скарги висновків суду щодо наявності правових підстав для призначення судової експертизи за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Шепеля В. С. не спростовують, тому підлягають відхиленню.

Так, твердження скаржника про те, що поставлені судом експерту питання не входять до предмета доказування та не стосуються обставин, які підлягають дослідженню та встановленню судом під час вирішення спору, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки предметом спору, що виник між сторонами, є дійсність договору відчуження квартири, яка придбана подружжям ОСОБА_4 в період перебування у зареєстрованому шлюбі, а підставою для визнання оспореного договору дарування фраудаторним договором, серед іншого, позивачем визначено добросовісність поведінки не тільки ОСОБА_1 як боржника перед позивачем, але і його дружини ОСОБА_2 , яка вправі надавати суду докази у підтвердження своїх заперечень проти доводів позивача на власний розсуд.

Відповідно до норм процесуального права, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, який здійснює оцінку наданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності .

При цьому дії щодо оцінки доказів здійснюються судом на стадії ухвалення рішення по суті спору, а не на стадії їх подання сторонами( частина друга статті 13, стаття 89 ЦПК України).

На думку колегії суддів, оскільки у наданих позивачем на підтвердження обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог, доказах йдеться про надання відповідачкою ОСОБА_2 письмової згоди на укладення ОСОБА_1 договору поруки з позивачем, вона має право доводити заперечення цієї обставини у єдино можливий спосіб, а саме: у спосіб експертного дослідження справжності її підпису на заяві.

З огляду на наведене, апеляційний суд дійшов висновку про те, що судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права та підстави для його скасування та задоволення апеляційної скарги відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 367, 374, 375 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Банк Альянс» на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 серпня 2022 року залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 серпня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини третьої статті 389 ЦПК України.

Головуючий Л. В. Пузанова

Судді: Н. В. Орловська

Л. А. Приходько

Повний текст постанови складено 20 жовтня 2022 року

Суддя Л. В. Пузанова