КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2022 року місто Київ

Справа 363/900/20

Апеляційне провадження №22-ц/824/11046/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Желепи О.В.,

суддів: Кравець В.А., Мазурик О.Ф.

за участю секретаря судового засідання Вєтчінової О.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Баклана Андрія Вікторовича в інтересах Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 26 серпня 2022 року (у складі судді Котлярової І.Ю.) про призначення судово-бухгалтерської експертизи

у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів, визнання кредитного договору недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року позивач звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до АТ «Державний ощадний банк України» в якому просив визнати недійсним з моменту підписання кредитний договір від 07.10.2008 року за № 2739.

Крім того, позивачем було заявлено клопотання про призначення судово-бухгалтерської експертизи.

Клопотання обґрунтовано тим, що позивач провів власні розрахунки, які основані на загальних правилах математики та висновках незалежного аудитору, та виявив обман з боку банку відносно суми щомісячних платежів за загальної переплати за кредитом, що є не припустимим при укладанні кредитного договору. Вказував, що кредитних коштів за кредитним договором № 2739 від 07 жовтня 2008 року не отримував. А тому просив призначити у справі судово-бухгалтерську експертизу, проведенняякої доручити експертам Київської незалежної судово-експертної установи та на вирішення якої просив поставити наступні запитання:

- чи підтверджується документально факт надання кредитних коштів у розмірі 534 100 гривень ОСОБА_1 за кредитним договором № 2739 від 07.10.2008 року з каси банку;

- чи підтверджується відображення на відповідних рахунках і субрахунках за кредитним договором №2739 від 07.10.2008 року видача ОСОБА_1 кредитних коштів з каси банку у розмірі 534 100 гривень;

- якою є реальна відсоткова ставка та сукупна вартість кредиту по вказаному договору;

- чи відповідає розмір щомісячного платежу за кредитним договором № 2739, відсотковій ставці, яка була визначена в розмірі 20,5 % річних;

- чи підтверджується документально та яким чином в бухгалтерському обліку відображається прийняття готівкинаціональної валюти від фізичної особи на рахунках 2209… та 2207…, у відповідності до пункту 3 глави 2 Інструкції про касові операції в банках України, затвердженої Постановою Правління НБУ №337 від 14.08.2003 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 05 вересня 2003 року за № 768/8089.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 26 серпня 2022 року клопотання позивача про призначення судово-бухгалтерської експертизи задоволено.

Призначено по справі судово-бухгалтерську експертизу, провадження якої доручено експертам Київської незалежної судово-експертної установи, на вирішення якої поставити наступні запитання:

- чи підтверджується документально факт надання кредитних коштів у розмірі 534 100 гривень ОСОБА_1 за кредитним договором № 2739 від 07.10.2008 року з каси банку;

- чи підтверджується відображення на відповідних рахунках і субрахунках за кредитним договором №2739 від 07.10.2008 року видача ОСОБА_1 кредитних коштів з каси банку у розмірі 534 100 гривень;

- якою є реальна відсоткова ставка та сукупна вартість кредиту по вказаному договору;

- чи відповідає розмір щомісячного платежу за кредитним договором № 2739, відсотковій ставці, яка була визначена в розмірі 20,5 % річних;

- чи підтверджується документально та яким чином в бухгалтерському обліку відображається прийняття готівку національної валюти від фізичної особи на рахунках 2209… та 2207…, у відповідності до пункту 3 глави 2 Інструкції про касові операції в банках України, затвердженої Постановою Правління НБУ № 337 від 14.08.2003 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 05 вересня 2003 року за № 768/8089.

Оплату за проведення експертизи покладено на позивача.

Матеріали цивільної справи 363/900/20 у 3-х томах передано експерту для дослідження матеріалів. Провадження по справі зупинено на час проведення експертизи.

Не погоджуючись з такою ухвалою, Баклан А.В. в інтересах ПАТ «Державний ощадний банк України» подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду про призначення по справі судово-бухгалтерської експертизи та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що ухвалу постановлено з порушенням норм процесуального права. Крім того, стороною позивача вже було заявлено аналогічне клопотання на стадії підготовчого розгляду справи, в задоволені якого судом було відмовлено.

Вказує, що ухвала суду є необґрунтованою, а відповіді на запитання, які поставлені експерту, вже надані судами першої, апеляційної та касаційної інстанції при розгляді інших судових справ між цими ж сторонами, що порушує засади доказування, встановленні ч. 4 ст. 82 ЦПК України.

Зазначає, що постановляючи ухвалу про призначення експертизи суд фактично проігнорував висновки попередніх судів, викладені в рішеннях, що набрали законної сили, та повторно здійснює вивчення тавстановлення обставин, які є встановленими та доведеними при вирішенні спорів між тими ж сторонами.

Крім трого, посилається на те, що оскільки ухвала про призначення судово-бухгалтерської експертизи є незаконною, ухвала в частині зупинення провадження у справі також є незаконною і підлягає скасуванню.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 вересня 2022 року відкрито провадження у даній справі та надано учасникам справи 5-ти денний строк з моменту отримання ухвали для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі на адресу суду апеляційної інстанції не надходив. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції.

У судове засідання 25 жовтня 2022 року позивач та його представник не з`явились, про день, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлялись своєчасно та належним чином, що підтверджується доставкою листа на електронну пошту адвоката Білан В.І. та телефонограмою , отриманою позивачем.

Представник відповідача у судовому засіданні просив про задоволення апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Згідно п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

У висновку експертизи зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Задовольняючи клопотання позивача про призначення судово-бухгалтерської експертизи, суд першої виходив з того, що позивачем оспорюється розрахунок банку за кредитним договором, і саме це є підставою для подачі ним неодноразово даних клопотань, що стосується предмету позову, тому суд вважає за необхідне призначити по справі судово-бухгалтерську експертизу.

Однак, апеляційний суд не може погодитися з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Матеріалами справи підтверджено, що у лютому 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до АТ «Державний ощадний банк України» про визнання недійсним кредитного договору.

До позовної заяви позивачем додано клопотання про проведення судово-бухгалтерської експертизи, в задоволенні якогоу судовому засіданні 05 листопада 2021 року було відмовлено.

26 серпня 2022 року у судовому засіданні повторно розглянуто клопотання сторони позивача про призначення судово-бухгалтерської експертизи.

Призначаючи експертизу, суд першої інстанції не звернув увагу, що питання, які поставлено перед експертом не входять до предмету доказування за заявленими позовними вимогами, а крім того відповіді на поставлені питання не потребують спеціальних знань , є правовими питаннями, яким суд може надати оцінку під час вирішення заявлених вимог, та проаналізувати, чи відповідають договори, які уклали сторони вимогам закону, що до них ставились на час їх укладення.

У відповідності до ст.44 ЦПК України, Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Так, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може здійснити суд із призначенням відповідної судової експертизи. Отже, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, вона здійснюється у разі встановлення судом недостатності доказів, наявних у матеріалах справи для можливості прийняття рішення за результатами розгляду.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 129 Конституції України однією із засад здійснення судочинства встановлено розумні строки розгляду справи судом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є держава Україна, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Отже, недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України", рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Суд зауважує, що призначення судової експертизи, як процесуальної дії суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, а тому у кожному разі має бути обґрунтованою. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Тому, з метою недопущення невиправданого затягування судового процесу, який розпочатий судом ще в лютому 2000 року, та враховуючи не обгрунованість поданого суду клопотання, суд мав відмовити в задоволенні клопотання про призначення експертизи , оскільки воно є таким що не ґрунтується на вимогах закону, та розцінюється судом як намагання затягнути розгляд справи.

З огляду на те, що питання зупинення провадження у справі є похідним від вирішення питання про призначення експертизи, колегія суддів робить висновок, що провадження в даній справі зупинено безпідставно.

Відповідно до п. 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи зазначене, ухвала суду першої інстанції, як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі підлягає скасуанню з передачею справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384, 389 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Баклана Андрія Вікторовича в інтересах Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» - задовольнити.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 26 серпня 2022 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, встановлених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України

Повний текст постанови складено 28 жовтня 2022 року.

Головуючий О.В. Желепа

Судді В.А. Кравець

О.Ф. Мазурик