_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/2299/22
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

02.08.2022 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Гниличенко М.В.

при секретарі Тіщенко О.І. .

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одеси матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту сумісного проживання, визнання майна особистою власністю подружжя, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна подружжя , поданої по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна та визнання права власності, суд -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м.Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна та визнання права власності.

08.07.2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Драгун А.С. звернулась до Київського районного суду м.Одеси з зустрічним позовом до ОСОБА_2 , в якому просить встановити факт сумісного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в період часу з 30.10.2010 року по 20.02.2013 року; визнати автомобіль Honda Accord д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі: НОМЕР_2 , спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; визнати 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; право власності на квартиру, площею 45,4 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , залишити ОСОБА_1 , з виплатою компенсації Ѕ вартості квартири ОСОБА_2 ; транспортний засіб марки автомобіль Honda Accord д.н.з. НОМЕР_1 , залишити у власність ОСОБА_2 з виплатою компенсації Ѕ вартості транспортного засобу ОСОБА_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на 12 кв.м квартири за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати особистою власністю ОСОБА_1 квартиру площею 47,1 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта: 101; судові витрати стягнути з відповідача.

14.07.2022 року на електронну адресу Київського районного суду м.Одеси від представника ОСОБА_1 - адвоката Драгун А.С. надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в зв`язку з складним майновим станом ОСОБА_1 .

Також, 14.07.2022 року на електронну адресу Київського районного суду м.Одеси від представника ОСОБА_1 - адвоката Драгун А.С. надійшла заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони здійснювати реєстраційні дії.

Позивач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, належним чином повідомлявся, причини неявки суду невідомі.

Відповідач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилась, належним чином повідомлялась, причини неявки суду невідомі.

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Главацький Ю.А. до судового засідання з`явився, просив відкласти судове засідання для ознайомлення з матеріалами справи.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Драгун А.С. в судовому засіданні просила прийняти зустрічний позов про встановлення факту сумісного проживання, визнання майна особистою власністю подружжя, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна подружжя та об`єднання його в одне провадження з первісним позовом та задовольнити клопотання про відстрочення оплати судового збору.

Суд, вислухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи та зустрічного позову приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до вимог ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 копію позовної заяви отримала 23.06.2022 року, п`ятнадцятиденний строк на подання зустрічної позовної заяви не сплинув.

У разі подання позовної заяви, у відповідності до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Також згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зазначає, що позивачем за зустрічним позовом не надано до позовної заяви жодних доказів тяжкого матеріального стану та неспроможності сплати судового збору.

При зверненні до суду з вимогою про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору, особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження обставин, які слугують підставами, передбаченими чинним законодавством, для задоволення такого роду клопотань. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Тобто, законодавець передбачив можливість відстрочити сплату судового збору лише з підстав пов`язаних з майновим станом сторони.

Постановою Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.)

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У клопотанні про відстрочення судового збору зазначено, що на утриманні ОСОБА_1 перебуває син від попереднього шлюбу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син від шлюбу з ОСОБА_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Також, зазначено про те, що 01.07.2022 року позивачкою подано до Овідіопольського районного суду Одеської області позов про стягнення з ОСОБА_2 аліментів в розмірі 20000 грн.

Правовим обґрунтуванням щодо відстрочення оплати судового збору є посилання на п. «б,в» ч.1,2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» за умов, якщо батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів або одинокі матері/батьки/, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда.

Проте, суд не погоджується з вищевказаним, оскільки ОСОБА_1 не має статусу «одинокої матері» відповідно до закону, крім того, не встановлено судовим рішенням, що батько ОСОБА_2 ухиляється від сплати аліментів, інших правових підстав щодо відстрочення оплати судового збору судом не встановлено.

Згідно ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, клопотання ОСОБА_1 , яке подано адвокатом Драгун А.С., про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає, а зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Згідно ч.1 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зустрічної позовної заяви, позивачем ОСОБА_1 пред`явлено три вимоги немайнового характеру - про встановлення факту сумісного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу; визнання автомобіля Honda Accord, номерний знак НОМЕР_1 , номер шасі: НОМЕР_2 , спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; визнання 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та чотири вимоги майнового характеру - право власності на квартиру, площею 45,4 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , залишити ОСОБА_1 , з виплатою компенсації Ѕ вартості квартири ОСОБА_2 ; транспортний засіб марки автомобіль Honda Accord, номерний знак НОМЕР_1 , залишити у власність ОСОБА_2 з виплатою компенсації Ѕ вартості транспортного засобу ОСОБА_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на 12 кв.м квартири за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати особистою власністю ОСОБА_1 квартиру площею 47,1 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта: 101.

Позивачем ОСОБА_1 за зустрічним позовом в позовній заяві визначено ціну позову у розмірі 1 086 544 грн. 00 коп., якщо порахувати, то судовий збір складає 1 відсоток ціни позову за майновими вимогами, що становить 10865 грн.

У відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року "Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

З огляду на те, що позовна заява містить ціну позову, проте відсутній звіт про реальну оцінку майна, що унеможливлює суд визначити ціну позову, а відтак відсутня можливість перевірки розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду із вимогою про визнання права власності на майно, суд виходить з максимального розміру судового збору 12405 грн.

Відповідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 12 постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

З прохальної частини зустрічної позовної заяви слідує, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру та чотири вимоги майнового характеру.

Відповідно до положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2022 року встановлений у розмірі 2481 ,00 гривень.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який складає 2481,00 грн. (2481,00х0,4=992,40).

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12405,00 грн).

Отже, в порушення наведених норм, вищевказані вимоги позивачем при зверненні до суду не виконано та не сплачено судовий збір згідно до Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 року станом на 01.01.2022 року.

Відстрочення сплати судового збору це право суду, питання про відстрочення вирішуються шляхом дослідження усіх доказів, наданих позивачем у сукупності, однак у даному випадку суд не знайшов підстав для відстрочення позивача від сплати судового збору.

На підставі викладеного, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 12405,00 грн. за вимоги майнового характеру та 2977,20 грн. за три вимоги немайнового характеру та надати суду оригінал документу про сплату судового збору.

Крім того, додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

При цьому належним доказом сплати судового збору є фінансовий документ: платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Також фінансовий документ повинен бути підписаний уповноваженою посадовою особою і скріплено печаткою установи з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору - згідно наданих Пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду Цивільних і кримінальних справ роз`яснень у постанові №10 від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

Судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: ГУК в Од. обл./Київський район/22030101, код отримувача: (код за ЄДРПОУ) -37607526; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0015756 , код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги, що до зустрічної позовної заяви не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, з урахуванням положень ч.2 ст.194 ЦПК України, та не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту сумісного проживання, визнання майна особистою власністю подружжя, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна подружжя та стягнення компенсації, підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 194 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Драгун Ангеліни Святославівни про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту сумісного проживання, визнання майна особистою власністю подружжя, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків поданої заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною і повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 02.08.2022 року.

Суддя Гниличенко М. В.