справа № 208/4821/16-ц
№ провадження 2-п/208/6/22
УХВАЛА

Іменем України

26 вересня 2022 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого, судді Івченко Т.П.,

Секретар судового засідання Оніщук Д.Р.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області, заяву відповідача ОСОБА_1 «про перегляд заочного рішення» від 22 січня 2018 року по справі 208/4821/17 за позовом Акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості», -

встановив:

В провадженні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа № 208/4821/17 за позовом Акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості».

Заочним рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22 січня 2018 року позовні вимоги Акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості» задоволено повністю.

22 січня 2021 року до провадження Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі 208/4821/16 провадження за позовом Акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості». Згідно до змісту заяви просить:

-заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області по цивільній справі № 208/4821/16-ц від 22 січня 2018 року скасувати;

-цивільну справу № 208/4821/16 за позовом ПАТ «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості» призначити до розгляду в порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви зазначила наступне.

Про зазначене заочне рішення суду відповідач дізналася випадково, тільки в вересні місяці 2021 року, із сайту «Судова влада України». Дізнавшись про цю новину відповідач одразу звернулася до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська і встановила, що стосовно неї було ухвалено зазначене заочне рішення.

Зазначила, що жодної повістки про виклик до суду з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення не отримувала.

Згідно вимог ч. 1ст. 130 ЦПК України «У випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду».

Звертає увагу суду, що в матеріалах справи не може бути рекомендованих повідомлень про вручення їй поштових відправлень з її підписом, оскільки відповідачу вони не вручалися.

Відомості про повернення повістки про виклик відповідача до суду з вказівкою причини повернення - за закінченням терміну зберігання, не свідчить про відмову Відповідача від одержання повістки чи про його незнаходження за адресою, повідомленою суду. Дана позиція знайшла своє відображення в Постанові Верховного Суду України від 20 червня 2018 року по справі № 127/2871/16-ц та Рішення від 20 грудня 2018 року. ЄСПЛ у справі «БІЛА ТА ІНШІ ПРОТИ УКРАЇНИ» (CASE OF BILA AND OTHERS v. UKRAINE) (Заява №36245/12 та 10 інших заяв), в якому чітко визначено «Суд не вбачає жодних фактів або аргументів, здатних переконати його дійти іншого висновку щодо прийнятності та суті цих скарг. З огляду на свою практику з цього питання Суд вважає, що національні суди, розглянувши подані у справах заявників апеляційні скарги та не здійснивши спроб дізнатись, чи були вони вручені заявникам або чи були заявники повідомлені про апеляційні скарги будь-яким іншим чином, позбавили їх можливості надати зауваження щодо поданих у їхніх справах апеляційних скарг та не виконали свого зобов`язання щодо дотримання закріпленого у статті 6 Конвенції принципу рівності сторін. Отже, ці скарги є прийнятними та свідчать про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції».

Таким чином, вважає, що заочне рішення Заводського районного суду від 22 січня 2018 року по цивільній справі № 208/4821/16-ц ухвалене за відсутності відповідача по справі, який не був повідомлений про час та місце розгляду справи, а також судом не було повно з`ясовано усіх фактичних обставин справи та не досліджено можливих моїх заперечень на позовну заяву, та мною особисто не надавалися пояснення стосовно предмету спору. Рішення ухвалено на доказах, наданих позивачем, які не відповідають дійсності, внаслідок чого було прийнято рішення, яке є необґрунтованим та незаконним.

За таких умов, заочне рішення Заводського районного суду по цивільній справі № 208/4821/16-ц від 22 січня 2018 року необхідно скасувати та призначити справу до розгляду в загальному порядку, за наступних підстав.

У відповідності до ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинне бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Не надання відповідачем по справі відзиву обумовлено саме тим, що ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про судовий розгляд, не отримувала копії позову, тому була позбавлена права надати відзив на позов.

Крім того, судом при ухваленні заочного рішення не було повно з`ясовано усіх фактичних обставин справи та не досліджено можливих моїх заперечень на позовну заяву, та мною особисто не надавалися пояснення стосовно предмету спору. Не досліджено доказів по справі, які я не надала у зв`язку з необізнаністю про наявність даної справи у суді. Рішення ухвалено на доказах, наданих позивачем, які не відповідають дійсності, внаслідок чого було прийнято рішення, яке є необґрунтованим та незаконним.

Відповідач, ОСОБА_1 вважає, що при наявності її заперечень на позовну заяву, судом було б ухвалено інше рішення, адже при стягненні заборгованості по кредитним договорам, суд досліджує як періодичність платежів, так і строк їх оплати, які тісно пов`язані зі строком позовної давності.

Одночасно із заявою «про перегляд заочного рішення» ОСОБА_1 подано заяву про поновлення процесуального строку (а.с. 92).

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду заяву ОСОБА_1 «про перегляд заочного рішення» передано до провадження судді Івченко Т.П. (а.с. 87).

Ухвалою суду від 08 листопада 2021 року заяву «про перегляд заочного рішення» призначено до розгляду (а.с. 96).

28 лютого 2022 року через канцелярію суду адвокатом Куценко В.А., який діє в інтересах відповідача, ОСОБА_1 подано заяву згідно до змісту якої зазначив, що у зв`язку із неможливістю прибути в судове засідання просить розглядати справу без його участі, на задоволенні заяви наполягає у повному обсязі, справу просить розглядати в порядку загального позовного провадження.

Інші учасники по справі в судове засідання не прибули, про дату, час та місце судових засідань повідомлені згідно до ст. 130 ЦПК України.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч. 1 ст. 287ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та/або не повідомив про причини неявки. А також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи заяви, враховуючи те, що заявник посилається на неповноту з`ясування всіх обставин справи, приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

За приписами ч. 3 ст. 284ЦПКУкраїни учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Положеннями пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

У відповідності до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення

Проаналізувавши обставини справи, суд вважає причини пропуску заявником строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22 січня 2018 року по справі 208/4821/16 за позовом Акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості», поважними, а тому строк на подання заяви про перегляд заочного рішення слід поновити.

Щодо клопотання відповідача про здійснення розгляду справи в загальному порядку.

Положеннями частини другої ст. 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, зокрема у порядку загального або спрощеного позовного провадження.

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, що передбачено ч. 4 ст. 19 та ч.1 ст. 274 ЦПК України.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; а також справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України, малозначними справами є, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідач просить призначити справу в порядку загального позовного провадження.

Згідно з приписами ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За приписами ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На підставі ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з вимогами ст. 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, допит свідків.

Враховуючи, що предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 128 978 гривень 73 копійки (а.с. 1), суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 87, 288 ЦПК України, -

постановив:

Визнати причини пропуску заявником строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22 січня 2018 року по справі 208/4821/16 за позовом Акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості», - поважними.

Поновити відповідачу ОСОБА_1 у цивільній справі № 208/4821/16 за позовом Акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості» строк для звернення із заявою «про перегляд заочного рішення».

Заяву задовольнити частково.

Заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22 січня 2018 року по справі 208/4821/16 провадження за позовом Акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості» - скасувати.

В іншій частині заяви відмовити.

Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засіданні на 12 жовтня 2022 року на 13.00 годину. В судове засідання викликати сторони.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Івченко Т. П.