Ухвала

14 квітня 2022 року

м. Київ

справа № 194/1040/21

провадження № 61-2992ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.,

розглянув касаційні скарги приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_2 звернувся до суду з указаним позовом та просив стягнути з відповідача на свою користь моральну шкоду, завдану внаслідок професійного захворювання, у розмірі 60 000 грн без утримання податку з доходів фізичних осіб.

Рішенням Тернівського міського суду Дніпропетровської області

від 14 вересня 2021 року позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі - ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 55 000 грн без утримання податку з доходів фізичних осіб.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 10 лютого 2022 року апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» задоволено частково.

Рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області

від 14 вересня 2021 року змінено, вказано в другому абзаці резолютивної частини: «з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів» замість фрази «без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб».

В іншій частині рішенняТернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2021 року залишено без змін.

У лютому 2022 року до Верховного Суду через засоби поштового та електронного зв`язку ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подало касаційні скарги на рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області

від 14 вересня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 10 лютого 2022 року, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

Заявником подано клопотання про поновлення строку касаційного оскарження рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2021 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 10 лютого 2022 року. Як на підставу поновлення строку на касаційне оскарження, заявник посилається на те, що 25 лютого 2022 року було отримано оскаржувану постанову апеляційного суду.

Клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню, оскільки обставини, на які посилається заявник, свідчать про поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження

у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункти 8, 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах

та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених

у цій же статті ЦПК України.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень

та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, специфіку його повноважень як «суду права», процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції, і учасникам справи був наданий відповідний обсяг гарантій права на справедливий суд у судах попередніх інстанцій.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що з 01 січня 2022 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 2 481 грн.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Ціна позову у цій справі становить 60 000 грн, що станом на 01 січня

2022 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270 грн х 100 = 248 100 грн).

Касаційні скарги не містять посилань на наявність обставин, які передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України. Обставин, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, Верховним Судом у цій справі не встановлено. При цьому, Верховним Судом взято до уваги правовідносини, в яких виник спір між сторонами, ціну позову та встановлені фактичні обставини справи.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України

суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Враховуючи викладене, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подало касаційні скарги на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, тому у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статтею 19, частиною четвертою статті 274, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2021 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 10 лютого 2022 року задовольнити.

Поновити приватному акціонерному товариству «ДТЕК Павлоградвугілля» строк на касаційне оскарження рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2021 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 10 лютого 2022 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційними скаргами приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання відмовити.

Копію ухвали та додані до скарг матеріали направити заявникові.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ф. Хопта

Є. В. Синельников

В. В. Шипович