КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 462/4762/20
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/9794/2022
Головуючий у суді першої інстанції: Коробенко С.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.
У Х В А Л А

03 жовтня 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Семенюк Т.А.

Суддів - Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

розглянувши матеріали справи за апеляційною скаргою Державної казначейської служби України на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, -

В С ТА Н О В И В :

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнутоз Держава Україна в особі Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 в якості компенсації за спричинену моральну шкоду суму в розмірі 1 000,00 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду, 03 серпня 2022 року ОСОБА_2 в інтересах Державної казначейської служби України подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального та матеріального права, не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

Також, скаржник просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021року, вказуючи, що копію отримано представником відповідача 12 липня 2022 року.

Відповідно до вимог статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, 16 листопада 2021 року ухвалено оскаржуване рішення, 02 травня 2022 року оприлюднено в ЄДРСР, 12 липня 2022 року скаржник отримав копію вказаного рішення, що підтверджується вхідним штампом апелянта на супровідному листі суду першої інстанції, апеляційну скаргу подано 03 серпня 2022 року.

Дослідивши матеріали справи, які не містять доказів, що спростовували посилання скаржника щодо доводів викладених у апеляційній скарзі, як на підставу поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, колегія суддів вважає, що строк на апеляційне оскарження пропущений з поважних причин, а тому його слід поновити.

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду з огляду на ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно пункту 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Скаржник в апеляційній скарзі просить звільнити відповідача від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору до закінчення режиму воєнного стану, мотивуючи тим, що Казначейство та його територіальні органи в умовах воєнного стану повинні забезпечити передусім обслуговування доходів та інших надходжень державного і місцевого бюджетів, розрахунково-касове обслуговування розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів, інших клієнтів тощо.

Вказує, що відповідно до п.п. 3 п. 19 Порядку № 590 видатки зі сплати судового збору проводяться у третю чергу, що унеможливлює своєчасне та в повному обсязі проведення оплати судового збору за подання цієї апеляційної скарги.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до частини першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Предметом даної позовної заяви є відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями судових органів, де позивачем є ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, додані до апеляційної скарги докази, апеляційний суд вважає, що доводи, наведені апелянтом, не дають підстав для задоволення вказаного клопотання, а безпідставне звільнення від сплати судового збору чи розстрочення судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

За нормами ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року встановлено у розмірі 2102 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

З урахуванням викладеного, скаржнику необхідно сплатити судовий збір в сумі: 2102 * 0,4 = 840,80 * 150% = 1261,20 грн. на реквізити: (отримувач коштів ГУК у м. Києві/ Солом`янський р-н./ 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA 0026010).

За таких обставин, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі на рахунок апеляційного суду за вищезазначеними реквізитами.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання Державної казначейської служби України про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення - задовольнити.

Поновити Державній казначейській службі України строк на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року.

Відмовити Державній казначейській службі України у звільненні від сплати судового збору та у відстроченні сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року - залишити без руху.

Надати строк протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали для подання документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали щодо сплати судового збору апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді