Провадження № 2/522/1268/22
УХВАЛА

12 вересня 2022 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: судді Бондар В.Я.,

за участі секретаря судового засідання - Зеленюк П.О.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Фролової Руслани Валеріївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , про визнання договору недійсним та витребування майна із чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Фролової Руслани Валеріївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , про визнання договору недійсним та витребування майна із чужого незаконного володіння.

До суду у день судового засідання 12.09.2022 надійшла заява представника позивача ОСОБА_4 про відвід головуючого по справі.

Подана заява мотивована тим, що головуючий систематично проявляє зневагу в судових засіданнях до представника позивача, дозволяє собі кричати на адвоката, виражати погрози викликати судову охорону та складення протоколів про адміністративне правопорушення, погрози видалення із зали судового засідання та, на думку, представника позивача, безпідставно вживає до ОСОБА_4 заходи процесуального примусу у вигляді попередження з занесенням до протоколу. Представник позивача вважає, що суддя постійно надає секретарю судового засідання незаконні вказівки щодо включення та виключення фіксації судового засідання. Представник позивача у судовому засіданні 29.08.2022 подала заяву про виклик свідку о 12:05, тобто під час обідньої перерви та просила відкласти розгляд справи, у зв`язку з неможливістю зареєструвати заяву, втім суд вказав, що на секретаря не розповсюджуються обідня перерва, чим обмежив права секретаря та адвоката. Також вказує, що адвокат ОСОБА_4 виснажена воєнними діями в Україні, втім залишається в м. Одесі та надає допомогу клієнтам, прибула у судове засідання, незважаючи на ризик життю та здоров`ю, окрім того, адвокат з 25.08.2022 перебувала на стаціонарному лікуванні. Страх застосування заходів примусу позбавляє адвоката можливості надавати професійну допомогу клієнту.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 підтримала заяву про відвід судді.

ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення заяви про відвід.

Відповідно до ч.7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заявлений відвід є не обґрунтованим та немає об`єктивного підґрунтя для його задоволення.

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Також підставами відводу (самовідводу) законодавець визначив недопустимість повторної участі судді в розгляді справи (ст. 37 ЦПК України), та неможливість входження до складу суду осіб, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (п.3 ст. 46 ЦПК України).

Дана цивільна справа прийнята до провадження судді Бондаря В.Я. ухвалою від 18.11.2021, справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні з призначенням підготовчого засідання на 12.01.2022.

В результаті проведеного підготовчого засідання 12.01.2022 було закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 10.02.2022.

У судовому засіданні 10.02.2022 розгляд справи було відкладено з метою сповіщення відповідача та третю особу про час, дату та місце судового засідання. Наступне засідання призначено на 21.03.2022.

У судове засідання 21.03.2022 учасники справи не з`явилися, представник ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про відкладення розгляду справи, заява була задоволена, наступне засідання призначено на 22.04.2022.

У судове засідання 22.04.2022 учасники справи не з`явилися, ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про відкладення розгляду справи, яка була задоволена судом, розгляд справи відкладено на 15.06.2022.

У судовому засіданні 15.06.2022 повторно задоволено заяву позивача про відкладення слухання справи. Наступне засідання призначено на 18.07.2022.

У судовому засіданні 18.07.2022 представники стороні виказали бажання відкласти розгляд справи з метою сповіщення інших учасників справи, розгляд справи відкладено на 29.08.2022.

У судовому засіданні 29.08.2022, котре розпочалося о 11 год. 38 хв. представник позивача ОСОБА_4 просила надати їй технічну перерву для підготовки клопотання про виклик свідків. ОСОБА_5 заперечував щодо надання часу. Суд задовольнив клопотання представника позивача та надав їй час для написання клопотання, оголосив технічну перерву о 11 год. 52 хв. Після продовження слухання справи о 12 год. 08 хв. представник позивача вже просила відкласти розгляд справи у зв`язку з неможливістю отримання клопотання про виклик свідка, оскільки у канцеярії суду обідня перерва. Розгляд справи було відкладено на 12.09.2022.

Згідно ч.2 ст. 214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Частиною 4 ст. 214 ЦПК України закріплено, що головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

З метою забезпечення порядку в судовому засіданні 29.08.2022 головуючий зробив зауваження представнику позивача та попередив про виклик охорони для встановлення порядку, якщо надалі буде відбуватися порушення порядку.

Факт здійснення психомоторної активності, яка направлена на створення гучного голосовго сигнулу (крику) з боку головуючого на адресу представника позивача технічним записом не підтверджується.

Тож, роблячи зауваження та попередження, тональністю необхідною для доведення інформації до учасників справи, з урахуванням ситуації, яка відбувається у судовому засіданні, суддя не погрожує представнику позивача, а виконує свої обов`язки щодо забезпечення належного порядку у судовому засіданні.

Прояви зневаги на які посилається представник позивача є лише її суб`єктивним ставленням та не має об`єктивного підґрунтя.

Технічна перерва у судовому засіданні 29.08.2022 була один раз як раз на вимогу представника позивача, з метою складення заяви про виклик свідків.

Посилання ОСОБА_4 на порушення права адвоката на нормальний робочий час, забезпечення їй обідньої перерви та необхідність часу для відновлення фізичного, емоційного та психологічного стану є голослівним, адже судове засідання 29.08.2022 розпочалося о 11:38 год. і тривало до 12:24 год., тобто засідання тривало менше години.

Також суд вважає за необхідне відзначити, що не лише представник позивача виснажена воєнними діями в України, постійними повітряними тривогами та хвилюваннями за життя та безпеку себе і рідних. Правосуддя має здійснюватися, на всій території України, де це можливо суди працюють. Втім, сторони та їх представники не обмежені у правах подавати клопотання про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за їх відсутності, у разі неможливості з тих чи інших поважних причин з`явитися до судового засідання. Про своє перебування на стаціонарному лікуванні представник позивача повідомляє постфактум вже у клопотанні про відвід судді.

Також варто наголосити на тому, що під час оголошення повітряної тривоги працівники та відвідувачі суду прямують в укриття. По всій території України лунає повітряна тривога у разі існування небезпеки, особа має дотримуватися рекомендованих правил з метою забезпечення безпеки своєму життю та здоров`ю.

Так, наприклад, судове засідання 18.07.2022 замість того, щоб розпочатися о 12:00 год. було розпочате о 12.55 год., у зв`язку з неможливістю проведення судового засідання, у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги в м. Одесі.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Суд не вбачає підстав для відводу судді Бондаря В.Я., визначених ст. 36 ЦПК України, оскільки заявником не доведені обставини, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності головуючого по справі судді.

Розглянувши питання, з точки зору національного закону - ст.36 ЦПК України, в контексті ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини щодо безсторонності суд зазначає наступне:

- суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне;

- слід застосувати об`єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву (див., «Лавентс проти Латвії» (Lavents v. Latvia), рішення від 28 листопада 2002 року, а також рішення у справах проти України: «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року п.п.49,54; «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року, п.66; «Агрокомплекс» проти України» від 06 жовтня 2011 року, п.136; «Олександр Волков проти України» від 09 січня 2013 року, п.п.103,107).

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Дослідивши всі вказані заявником відомості, як на підставу для відводу судді, суд приходить до висновку, що доводи заявниці не містять об`єктивних даних, які б свідчили про упередженість та необ`єктивність, або можливу зацікавленість у результатах розгляду справи судді Бондаря В.Я.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини, не викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді Бондаря В.Я. при вирішенні даної цивільної справи.

Згідно ч.ч.2,3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Заява про відвід надійшла в день судового засідання, тобто відсутні підстави для передачі такого клопотання на розгляд іншому судді.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40, 258, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про відвід судді Бондаря Вячеслава Яковича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Фролової Руслани Валеріївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , про визнання договору недійсним та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 14 вересня 2022 року.

Суддя В.Я. Бондар