справа № 207/115/20
№ провадження 2/208/446/22
20 вересня 2022 р. м. Кам`янське
Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:
головуючого, судді - Івченко Т.П.
за участі: секретаря судового засідання Оніщук Д.Р.,
розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» до ОСОБА_1 «про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу»,-
1.Позиція сторони позивача.
18 березня 2020 року до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшли матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» до ОСОБА_1 «про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу». Згідно до змісту позовних вимог позивач просить:
- стягнути з ОСОБА_1 на корить Акціонерного товариства «Оператора газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз»:
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначила наступне.
Відносини між газопостачальними підприємствами, газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу регулюються Кодексом газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30 вересня 2015р. (далі - Кодекс ГРС).
Згідно положень ст. 15 Цивільного Кодексу України (далі - ЦК України), кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів встановлений ст. 16 ЦК України.
Відповідно п. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок природного газу»: оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників); побутовий споживач - фізична особа, яка придбаває природний газ з метою використання для власних побутових потреб, у тому числі для приготування їжі, підігріву води та опалення своїх жилих приміщень, що не включає професійну та комерційну діяльність; Регулятор - національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг; Кодекс газотранспортної системи, кодекс газорозподільних систем, кодекс газосховища, кодекс установки LNG - правила експлуатації та доступу до газотранспортної системи, газорозподільної системи, газосховища, установки LNG, що затверджуються Регулятором.
Відповідно до п. 1 ст. 4 Закону України «Про ринок природного газу» державне регулювання ринку природного газу здійснює Регулятор у межах повноважень, визначених цим Законом та іншими актами законодавства.
Відносини, які виникають між постачальником та споживачами, з урахуванням їх взаємовідносин з Оператором газорозподільної системи регулюються Правилами постачання природного газу, затвердженими Постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 р. № 2496 (надалі - Правила постачання).
Відповідно до розділу III Правил постачання, підставами для постачання природного газу побутовому споживачу є:
- Наявність у побутового споживача договору розподілу природного газу, укладеного з Оператором газорозподільної системи, до газорозподільної системи якого підключений об`єкт споживача, та присвоєння споживачу Оператором газорозподільної системи персонального ЕІС-коду як суб`єкту ринку природного газу;
- Наявність у побутового споживача укладеного з постачальником договору постачання природного газу побутовим споживачам та дотримання його умов.
Постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 р. № 2498 затверджено Типовий договір розподілу природного газу (надалі - Типовий договір), який є публічним, регламентує порядок та умови переміщення природного газу з метою фізичної поставки Оператором газорозподільної системи обсягів природного газу, які належать споживачам (їх постачальникам), до об`єктів споживачів.
У відповідності до п. 1.2. та 1.3. р. І Типового договору розподілу природного газу, умови цього договору однакові для всіх споживачів, та розроблені відповідно до Закону України «Про ринок природного газу» і Кодексу ГРС. Даний договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641 та 642 ЦК України на невизначений строк. Фактом приєднання Споживача до мов цього договором (акцептуванням договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної споживачем заяви-приєднання, сплата рахунка) оператора газорозподільної системи та/або документально підтверджене споживання природного газу.
Також в розділі III Правил постачання, вказано, що договір постачання природного газу споживачу розміщений на офіційному веб-сайті Регулятора та постачальника і не потребує двостороннього підписання письмової форми договору.
Відповідно до гл. 4 р. IX Кодексу ГРС, визначення фактичного об`єму споживання розподілу/постачання) природного газу (алокації") по об`єкту побутового споживача здійснюється на межі балансової належності між Оператором газорозподільної системи і побутовим споживачем на підставі даних лічильника газу з урахуванням вимог Кодексу ГРС та договору.
Умови приєднання ОСОБА_1 (далі - Відповідач) до Типового договору виконано. Фактом приєднання до умов Типового договору (акцептування договору) є фактичне поживання природного газу та його оплата.
Згідно п. 8.1. р. VIII Типового договору розподілу природного газу за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за цим Договором Сторони несуть відповідальність згідно з цим Договором а чинним законодавством України.
Відповідач є побутовим споживачем послуг з розподілу природного газу, які надаються позивачем відповідно до ліцензії, по об`єкту, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , на якому встановлені газові прилади: плита газова - ПГ, індивідуальне палення. Зареєстрована 1 особа.
19 квітня 2019 року по даній адресі було проведено відключення від системи газопостачання, про що присутності споживача було складено Акт на відключення. Заперечень або зауважень щодо складання акту з боку споживача не надходило.
Згідно п. 6 гл. 7 р. VI Кодексу ГРС, «відновлення газопостачання здійснюється Оператором газорозподільної системи протягом двох робочих днів у містах та п`яти календарних днів у сільській місцевості за письмовим зверненням споживача (його постачальника) про відновлення газопостачання та після усунення порушень (за їх наявності) і відшкодування витрат на припинення та відновлення газопостачання». Але від відповідача не надходило жодних письмових звернень щодо відновлення газопостачання за його адресою.
Відповідно до п.п.2 п. 1 гл. 2 р. XI Кодексу ГРС, до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільної системи (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу належить, зокрема, несанкціоноване відновлення газоспоживання.
ОСОБА_2 7 п.1 гл.7 р. VI Кодексу ГРС визначено, що Оператор газорозподільної системи в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, у випадку несанкціонованого відновлення газоспоживання.
12 червня 2019 року представниками Оператора газорозподільної системи під час перевірки раніше відключених абонентів від системи газопостачання було встановлено, що за адресою відповідача здійснено несанкціоноване відновлення газопостачання. Після виявлення порушення газопостачання було припинено. Про фіксування цього факту, в присутності представника споживача був складений акт про порушення № 3320, в якому представник споживача підписався особисто.
В складеному 12 червня 2019 року в акті про порушення відповідачу роз`яснено про необхідність бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений на відповідача акт про порушення.
Відповідно до п. 10 гл. 5 р. XI Кодексу ГРС, споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення.
У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії, остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі.
На засіданні комісії по розгляду акту про порушення Кодексу газорозподільних систем № 3320 від 12 червня 2019 року, було прийнято рішення про задоволення акту про порушення, та складено акт розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.
Під час складання акту-розрахунку, враховувались вимоги пп.1 п.11 гл.5 р. XI Кодексу ГРС: розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акту про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору газорозподільної системи. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором газорозподільної системи протягом періоду необлікованого природного газу.
Ціну закупівлі природного газу позивачем визначено наказами ПАТ «Дніпропетровськгаз» від 22 лютого 2016 року № 44/1 та наказами про внесення змін до зазначеного наказу з урахуванням щомісячно визначеної ціни, зокрема, наказом АТ «Дніпропетровськгаз» від 21 січня 2020 року № 05.2Но-36-0120.
Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» є новим найменуванням Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Дніпропетровськгаз» (далі - ПАТ «Дніпропетровськгаз») згідно п. 1.1.1 р. 1 Статуту позивача (копія додається). Відповідно до п. 1.2.1 р. 1 Статуту позивача АТ «Дніпропетровськгаз» є правонаступником всіх прав та обов`язків ПАТ «Дніпропетровськгаз».
У відповідності до П.2 гл. 3 р. XI Кодексу ГРС, у разі виявлення Оператором газорозподільної системи несанкціонованого відновлення газоспоживання або використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу спожитий об`єм природного газу визначається за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключеного стану - з дня такої перевірки, що має підтверджуватися відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору - з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.
Граничні об`єми споживання природного газу населенням передбачені додатком 15 Кодексу ГРС.
Вартість необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу за період з 19 квітня 2019 р. по 21 травня 2019 р. складає: 3 341,99 грн.
Загальна сума нарахувань складається із помісячних нарахувань.
Відповідно до пп. 3 п.11 гл.5 р. XI Кодексу ГРС вбачається, що при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення, та згідно пп.4 п.11 гл.5 р. XI Кодексу ГРС, при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються.
15 серпня 2019 року відповідачу було направлено засобами поштового зв`язку рахунок на оплату вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, але станом на дату звернення до суду не сплачений. Інших заходів досудового врегулювання спору не вживалось.
Відповідно до статті 11 ЦК України, передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є:
-договори та інші правочини;
-завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.
Відповідно до статті 14 ЦК України, передбачено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.
Згідно зі статтею 15 ЦК України, право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, при цьому стаття 16 ЦК України визначає право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів згідно статті 16 ЦК України, є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України передбачені вимоги щодо змісту позовної заяви. На виконання вищезазначеної статті, зазначаємо, що заходи забезпечення доказів та позову до подання позовної заяви не вживалися.
Оригінали письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви, знаходяться у позивача.
Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, не надано у зв`язку з відсутністю таких витрат, окрім сплаченого судового збору за подання позовної заяви, який позивач просить стягнути з відповідача.
Інших позовів до цього ж відповідача з таким самим предметом та з тих самих підстав позивачем не подавалось.
Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 17) та клопотання про розгляд справи без участі представника (а.с. 18).
2. Позиція відповідача.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 про дату, час та місце судових засідань повідомлений згідно до вимог ст. 130 ЦПК України, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, які містяться у матеріалах справи, в судові засідання не прибував, заяв та клопотань не подавав, причину неявки суду не повідомляв. Крім того, відповідач не скористався своїм правом та не подала в строк, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття позовного провадження, відзив на позов, який має відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, та докази в підтвердження обставин, на яких ґрунтується заперечення, а також не подав зустрічний позов.
3. Процесуальні питання пов`язанні з розглядом справи.
20 січня 2020 року Решетніком О.Ю., який діє в інтересах позивача, Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» на підставі довіреності подав до Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області матеріали позовної заяви до ОСОБА_1 «про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу» (а.с. 2-4). Згідно до змісту позовних вимог позивач просить:
- стягнути з ОСОБА_1 на корить Акціонерного товариства «Оператора газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз»:
Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 17) та клопотання про розгляд справи без участі представника (а.с. 18).
Ухвалою судді Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області матеріали цивільної справи передано до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області за підсудністю (а.с. 22).
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 березня 2020 року цивільну справу № 207/115/20 передано до провадження судді Нельги Д.В. (а.с. 24).
Ухвалою від 19 березня 2020 року відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 25).
04 листопада 2020 року Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільну справу № 207/115/20 передано до провадження судді Івченко Т.П.
Сторонами не заявлено клопотань про витребування інших доказів, виклик свідків чи призначення судових експертиз, а тому суд вирішив справу на підставі наявних у ній доказів, відповідно до ст. ст. 12, 13 ЦПК України.
В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.
Статтею 223 Цивільного процесуального кодексу України визначені наслідки неявки учасника справі у судове засідання.
Зокрема, згідно з частиною 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, суд розглядає справу за відсутності сторін.
Судом враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).
Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006 року у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.
Критерії оцінювання «розумності» строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.
Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що дозволило суду вважати за необхідне визнати його неявку з неповажних причин, провести заочний розгляд справи, розглянути справу на підставі наявних у справі доказів.
Ухвалою суду від 20 вересня 2022 року постановлено провести заочний розгляд справи за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» до ОСОБА_1 «про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу», на підставі наявних у справі доказів.
4. Фактичні обставини встановлені судом.
Як встановлено судом, відповідач є побутовим споживачем послуг з розподілу природного газу, які надаються позивачем відповідно до ліцензії, виданої Постановою НКРЕКП № 844 від 29 червня 2017 року «Про видачу ліцензії на розподіл природного газу ПАТ «Дніпропетровськгаз» (зі змінами внесеними постановою від 18 червня 2019 року № 1091) по об`єкту, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , на якому встановлені газові прилади: плита газова - ПГ, індивідуальне палення. Зареєстрована 1 особа.
19 квітня 2019 року по даній адресі було проведено відключення від системи газопостачання, про що присутності споживача було складено Акт на відключення, копія якого знаходиться в матеріалах справи (а.с. 5).
Відносини, які виникають між постачальником та споживачами, з урахуванням їх взаємовідносин з Оператором газорозподільної системи регулюються Правилами постачання природного газу, затвердженими Постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 р. № 2496 (надалі - Правила постачання).
Постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 р. № 2498 затверджено Типовий договір розподілу природного газу (надалі - Типовий договір), який є публічним, регламентує порядок та умови переміщення природного газу з метою фізичної поставки Оператором газорозподільної системи обсягів природного газу, які належать споживачам (їх постачальникам), до об`єктів споживачів.
12 червня 2019 року представниками Оператора газорозподільної системи під час перевірки раніше відключених абонентів від системи газопостачання було встановлено, що за адресою відповідача здійснено несанкціоноване відновлення газопостачання. Після виявлення порушення газопостачання було припинено. Про фіксування цього факту, в присутності представника споживача був складений акт про порушення № 3322, в якому представник споживача підписався особисто (а.с. 7).
В складеному 12 червня 2019 року в акті про порушення відповідачу роз`яснено про необхідність бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений на відповідача акт про порушення.
На засіданні комісії по розгляду акту про порушення Кодексу газорозподільних систем № 3322 від 12 червня 2019 року, було прийнято рішення про задоволення акту про порушення, та складено акт розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості (а.с. 10).
Вартість необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу за період з 19 квітня 2019 р. по 21 травня 2019 р. складає: 3 341,99 грн.
15 серпня 2019 року відповідачу було направлено засобами поштового зв`язку рахунок на оплату вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу (а.с. 12), що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 13).
На дату звернення до суду вартість необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу відповідачем не сплачено.
За відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Дніпропетровській області від 21 січня 2020 року за вих.. № 1344/2020 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 20).
5. Мотиви, з яких виходить суд при вирішенні спору та застосовані норми права.
Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Ст. 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.
З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.
У відповідності до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
При цьому у відповідності до ст. 279 ЦПК України «Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що дозволило суду вважати за необхідне визнати його неявку з неповажних причин, провести заочний розгляд справи, розглянути справу на підставі наявних у справі доказів.
Відносини, які виникають між постачальниками та споживачами природного газу, з урахуванням їх взаємовідносин з операторами газорозподільної системи (Операторами ГРМ), регулюються Правилами постачання природного газу, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2496 від 30.09.2015 року.
Відповідно до підпункту 3 п.1 Загальних положень «Правил постачання природного газу», затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2496 від 30.09.2015 року постачання природного газу споживачу здійснюється на підставі договору постачання природного газу між постачальником та споживачем, який укладається відповідно до вимог цих Правил.
Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2496 від 30.09.2015 року затверджений «Кодекс газорозподільних систем».
Розділом XI Кодексу газорозподільних систем встановлюється «Порядок перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень вимог цього Кодексу».
Відповідно до п.1 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать:
1) наявність несанкціонованого газопроводу;
2) несанкціоноване відновлення газоспоживання;
3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу);
4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання;
5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку);
6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.
Відповідно до п.4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу, це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.
Згідно з підпунктом 6 п.7 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення.
Відповідно до п.1 глави 1 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, норми цього розділу щодо перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування природного газу споживачу, у тому числі побутовому споживачу, який уклав з Оператором ГРМ договір розподілу природного газу, а також несанкціонованому споживачу, який знаходиться на території ліцензованій діяльності Оператора ГРМ, застосовуються за наявності акта про порушення, складеного Оператором ГРМ відповідно до вимог цього розділу. Випадки, які потребують перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу споживачу, що має договір розподілу природного газу з Оператором ГРМ, без наявності акта про порушення, визначені в розділах ІХ-Х цього Кодексу.
Пунктом 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем визначено, що у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 19 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.
Якщо несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу здійснено шляхом прихованих заходів, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня встановлення лічильника газу та/або пломби, які виявились пошкодженими (їх встановлення повинно підтверджуватися відповідним актом про їх встановлення), але не більше 12 місяців.
Відповідно до п.п.1-2 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.
Акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) Оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення.
Як вбачається з досліджених судом актів про порушення, вони складені з дотриманням вказаних вимог. Будь-яких зауважень чи заперечень відповідачем не надано. Акти про порушення підписані особисто відповідачем ОСОБА_1 .
Згідно з п.8 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.
Пунктом 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем встановлено, що за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.
При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.
При складанні акта-розрахунку враховується таке:
1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу;
2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці;
3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку;
4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються.
Так, в матеріалах справи наявний акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, в якому наведений розрахунок донарахованого обсягу, визначеного за граничними нормами споживання.
Суд звертає увагу, що відповідач ОСОБА_1 , за наявності для цього процесуальної можливості, не оспорив результати його розгляду комісією АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» і не надав до суду належних і допустимих доказів про те, що вказаний розрахунок є невірним, або не відповідає нормам Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою НКРЕ КП № 2494 від 30.09.2015 року.
Стороною відповідача не було наведено власного розрахунку, який би спростовував розрахунок наданий позивачем, тому у суду не має передбачених ЦПК України підстав для відхилення зазначених актів про порушення та акту-розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.
Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді "Верховенство права", схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).
Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.
Створення рівних можливостей учасникам процесу у доступі до суду та до реалізації і захисту їх прав є частиною гарантій справедливого правосуддя, зокрема принципів рівності та змагальності сторін
Такі правові регулювання містяться і в ст. 1 Першого протоколу Європейської Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод».
За змістом ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотримання норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданням цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог або заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
За таких обставин, суд приходе до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити та стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу у розмірі 3 341 грн. (три тисячі триста сорок одна) гривня 99 копійок.
6. Розподіл судових витрат між сторонами.
Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат пов`язаних з розглядом справи.
Згідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача ; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем при зверненні до суду з позовною заявою сплачений судовий збір у сумі 2 102 (дві тисячі сто дві) гривні 00 копійок, що підтверджується копією платіжного доручення № 115 від 10 січня 2020 року (а.с. 1), який враховуючи задоволення позовних вимог Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» у повному обсязі, підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача.
Керуючись ст.ст.1, 2, 12, ч.2 ст.13, 81, 141, 174, 263-265, 280 ЦПК України, суд,
Позов Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» до ОСОБА_1 «про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу» - задовольнити повністю.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивачем заочне рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Відповідачем заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .
Суддя Івченко Т. П.