Справа № 203/3807/20
Провадження № 2/0203/62/2022
УХВАЛА

17 лютого 2022 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська в залі суду в місті Дніпрі у складі:

головуючого судді Ханієвої Ф.М.,

за участю секретаря судового засідання Ноторової Є.О.,

за участі:

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача-2 ОСОБА_2 ,

перевіривши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження заяву представника позивача про зміну предмета позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Центральна районна у місті Дніпрі рада, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

22.10.2020 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулися ОСОБА_6 та ОСОБА_3 з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Центральна районна у місті Дніпрі рада, в якому просять суд:

- усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою кадастровий номер :06:044:0073, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_6 та ОСОБА_3 на підставі договору дарування, серія та номер: 276, виданий 08.10.2019 року, шляхом знесення за рахунок ОСОБА_4 та ОСОБА_5 паркану, який розташований від точки В до точки Г по лінії проходження межі між земельними ділянками та прибудови, та перенести паркан у визначені на кадастровому плані земельної ділянки, що належить ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , межі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.10.2020 року цивільну справу № 203/3807/20, провадження № 2/0203/1271/2020, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М.

Ухвалою суду від 04.12.2020 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження (а.с.77-78 Том І).

Ухвалою суду від 20.05.2021 року було залишено без розгляду позовну заяву в частині позовних вимог позивача-1 ОСОБА_6 в цивільній справі за позовом ОСОБА_6 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Центральна районна у місті Дніпрі рада, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою (а.с.196-197 Том І).

Ухвалою суду від 29.06.2021 року було задоволено клопотання представника позивача про відкликання уточненої позовної заяви в цивільній справі, уточнену позовну заяву ОСОБА_6 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Центральна районна у місті Дніпрі рада, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою було повернуто позивачам; клопотання представника позивача про витребування доказів в цивільній справі було задоволено частково та витребувано у П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію технічного паспорту на домоволодіння, що розташоване у АДРЕСА_2 , на земельній ділянці з кадастровим номером :06:044:0004, та інших документів, що містять інформацію про технічні характеристики та опис такого домоволодіння (акти техніка тощо), право власності на яке зареєстроване 11.04.2014 року державним реєстратором П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутовою Аллою Генріхівною; у задоволенні іншої частини вимог клопотання було відмовлено (а.с.218-220 Том І).

17.08.2021 року та 30.08.2021 року на виконання ухвали суду від 29.09.2021 року П`ятою дніпровською державною нотаріальною конторою було надано суду: копію Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, в якому міститься інформацію про технічну характеристику нерухомого майна: домоволодіння АДРЕСА_2 та копію свідоцтва про право на спадщину за законом від 28.12.1999 року, спадкова справа № 470/99, та повідомлено, що технічна документація не надавалась, інформація про технічну характеристику вищевказаного нерухомого майна була взята із документа, що підтверджував право власності на це майно.

Також П`ята дніпровська державна нотаріальна контора повідомила суд про те, що технічний паспорт подається у випадках, коли в документах, що подаються відсутні відомості про технічну характеристику об`єкта. Технічна характеристика домоволодіння АДРЕСА_2 була у свідоцтві про право на спадщину за законом, виданому П`ятою дніпровською державною нотаріальною конторою 28.12.1999 року після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , громадянкам: ОСОБА_8 (2/3 частки) та ОСОБА_4 (1/3 частка), зареєстровані у Дніпропетровському бюро технічної інвентаризації за № 533-234. На підставі вищевказаного документу, що підтверджував право власності на майно ОСОБА_4 отримала свідоцтво про право на спадщину 11.04.2014 року за реєстровим № 3-361, а ОСОБА_5 отримала свідоцтво про право на спадщину 11.03.2014 року за реєстровим № 3-275 (а.с.225-229 Том І).

08.12.2021 року представник позивача ОСОБА_3 адвокат Орешин Петро Петрович подав до суду письмову заяву про зміну предмету позову, в обґрунтування якої зазначив, що враховуючи нові обставини, що стали відомі позивачу із відзиву відповідачів на первісну позовну заяву, а саме факт скасування постанови про притягнення відповідачів до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП, а також факт проведення відповідачами державної реєстрації права власності на нерухоме майно, що частково розташоване на земельній ділянці позивача, представник позивача вважає за необхідне змінити предмет позовної заяви, тобто змінити позовні вимоги до відповідачів та викласти їх в новій редакції.

Тому представник позивача в частині вимог заяви про зміну предмета позову просить суд:

- прийняти заяву про зміну предмета позовної заяви про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою;

- вважати остаточними зміни в прохальній частині позовної заяви у такій редакції:

- усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою кадастровий номер :06:044:0073, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_3 на підставі договору дарування, серія та номер: 276, виданий 08.10.2019 року шляхом перебудови за рахунок ОСОБА_4 та ОСОБА_5 паркану, що розташований на межі земельних ділянок з кадастровим номером :06:044:0073 та кадастровим номером :06:044:0004 та перенесення паркану у визначеній на кадастровому плані земельної ділянки, що належить ОСОБА_3 , межі;

- усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою кадастровий номер :06:044:0073, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_3 на підставі договору дарування, серія та номер: 276, виданий 08.10.2019 року шляхом перебудови за рахунок ОСОБА_4 та ОСОБА_5 житлового будинку (літ. А-1, житлова площа 39,2 кв.м), капітальної нежитлової будівлі (КН, газбетон), дерев`яної нежитлової будівлі (сарай літ. В дерев`яний), що розташовані на межі земельних ділянок з кадастровим номером :06:044:0073 та кадастровим номером :06:044:0004 та перенести вказані будівлі на відстань не менше ніж на 1,0 м від межі земельних ділянок;

- судові витрати покласти на відповідачів.

У чергове підготовче засідання, призначене на 17.02.2022 року, з`явились представник позивача та представник відповідача-2.

Інші учасники справи у підготовче засідання 17.02.2022 року не з`явились.

Представник відповідача-1 подала до суду письмову заяву від 26.10.2021 року про розгляд справи за її відсутності та відсутності відповідача-2, а також зазначила, що відповідач-2 ОСОБА_4 заперечує проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві на позов.

Представники третіх осіб причини неявки суду не вказали, хоча були повідомлені про час, дату та місце проведення підготовчого засідання.

При цьому представник Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області подав до суду письмове клопотання від 13.12.2021 року про відкладення розгляду справи на іншу дату, вказавши, що змінились дані в Єдиному Державному Реєстрі підприємств та організацій України щодо здійснення самопредставництва та у них відсутнє електропостачання.

Суд ухвалою суду від 17.02.2022 року із занесенням до протоколу судового засідання на підставі положень ст.ст.43, 128, 223 ЦПК України відмовив у задоволенні клопотання третьої особи про відкладення розгляду справи, мотивуючи її тим, що клопотання третьої особи є необґрунтованим та вказані у ньому підстави не можуть вважатися поважними причинами неприбуття представника третьої особи у підготовче засідання. Суд також врахував положення ст. 43 та ст.ст.189-200 ЦПК України та взяв до уваги те, що прибуття у підготовче засідання належним чином повідомленого учасника справи є його правом, а не обов`язком.

Інші треті особи були повідомлені про час, дату та місце проведення підготовчого засідання, причини неявки суду не повідомили.

Суд на підставі ст.ст.128, 211, 223 ЦПК України продовжив підготовче засідання за даною явкою за відсутності інших учасників справи.

Під час підготовчого засідання представник позивача підтримав заяву про зміну предмета позову, посилаючись на положення ст. 49 ЦПК України та зазначаючи підстави звернення до суду з заявою таким чином, як про це зазначено вище.

Представник відповідача-2 заперечував проти задоволення заяви представника позивача про зміну предмета позову, про що надав свої письмові пояснення від 17.02.2022 року та зазначив, що на противагу вимогам ч. 3 ст. 176 ЦПК України позивач не сплатила судовий збір, змінивши предмет позову. Крім того, заява позивача про зміну предмета позову, на його думку, не відповідає формі, визначеній ЦПК України, первісні позовні вимоги були змінені, не враховуючи, що деякі будівлі були зведені ще у 1971 році, до того часу, коли у позивача виникло право власності на земельну ділянку. Також представник відповідача-2 зазначив, що позивачем не сплачено судовий збір.

Тому представник відповідача-2 просив суд відмовити у задоволенні заяви представника позивача про зміну предмета позову.

Суд, заслухавши пояснення та думки учасників справи, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши норми ЦПК України, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1, п. 2 ч. 2, ч. 3, ч. 5 ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, зокрема, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Відповідно до пунктів 1, 2, 10 ч. 1, частин 2, 3 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, загальною сумою всіх вимог.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень ст. 1, ст. 2, ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється, у тому числі за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Частиною 9 ст. 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2021 року становить 2270 гривень 00 копійок.

Суд, визначаючи розмір судового збору, належного до сплати позивачем за подання заяви про зміну предмета позову, дійшов висновку, що позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 975,20 грн.

Так, суд враховує те, що під час звернення позивача до суду 22.10.2020 року вона сплатила судовий у розмірі 840,80 грн. При цьому відповідно до заяви від 08.12.2021 року позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру. Тому, враховуючи те, що позивач за первісні позовні вимоги сплатила 840,80 грн, їй слід доплатити судовий збір за заяву про зміну позовних вимог у розмірі 975,20 грн ((908,00 грн + 908,00 грн) 840,80 грн = 1816,00 840,80 грн = 975,20 грн).

Проте позивач в порушення вищевказаних положень ст.ст.175, 177 ЦПК України, не надала суду доказів сплати судового збору за подання заяви про зміну предмета позову, або доказів неможливості його доплати в обґрунтування свого скрутного майнового стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд, вирішуючи питання щодо залишення позовної заяви без руху, також керується практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст. 9 Конституції України та ст. 17, ч. 5 ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Своєю чергою, суд звертає увагу на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене вище, суд доходить висновку, що представник позивача подав до суду заяву про зміну предмета позову в цивільній справі, що розглядається, без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України. Тому вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків такої заяви, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, шляхом надання суду: оригіналу квитанції про доплату судового збору у розмірі 975,20 грн, або зазначення підстав звільнення від доплати судового збору, його відстрочення чи зменшення разом з наданням доказів неможливості доплати судового збору.

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, що заяву представника позивача про зміну предмета позову в цивільній справі слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків заяви.

Керуючись ст.ст.3-10, 43, 49, 175, 176, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про зміну предмета позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Центральна районна у місті Дніпрі рада, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків заяви про зміну предмета позову з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Визначені недоліки заяви про зміну предмета позову, позивачу усунути шляхом надання суду:

- оригіналу квитанції про доплату судового збору у розмірі 975,20 грн (дев`ятсот сімдесят п`ять гривень 20 копійок), який підлягає перерахуванню на наступний рахунок: отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Центр.р/ 22030101 , код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, банк отримувача казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0004631, код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд м. Дніпропетровська; або зазначення підстав звільнення від доплати судового збору або відстрочення доплати судового збору чи зменшення розміру судового збору разом з наданням доказів неможливості доплати судового збору.

Суд роз`яснює позивачу, що у випадку, якщо недоліки заяви не будуть усунені у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарження не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 24.02.2022 року.

Суддя Ф.М. Ханієва