Провадження №: 2/755/469/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого судді - Хромової О.О.

при секретарі - Кошель К.А.

без участі сторін, розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 січня 2022 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

22 березня 2022 року, у зв`язку з веденням на території України воєнного стану, з метою збереження життя, здоров`я та безпеки громадян, а також зважаючи на те, що велика кількість учасників справи не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути до суду у зв`язку з небезпекою для життя, розгляд справи у підготовчому засіданні, яке призначено на 22 березня 2022 року відкладено на 18 травня 2022 року.

Про відкладення підготовчого судового засідання позивача повідомлено шляхом направлення СМС-повідомлення на вказаний у позовній заяві засіб зв`язку та судової повістки на зазначену у позовній заяві адресу проживання.

В підготовче засідання, призначене на 15 червня 2022 року, позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду справи, не з`явилася, про причини неявки не повідомила, заяву про розгляд справи без її участі або про відкладення судового засідання до суду не подавали. Конверт з судовою повісткою повернувся до суду не врученим, з відміткою Укрпошти про причини повернення - «За закінченням терміну зберігання».

У зв`язку з першою неявкою позивача без поважних причин, суд відклав підготовче засідання на 26 липня 2022 року, про що повідомив позивача, шляхом направлення позивачу СМС-повідомлення на вказаний у позовній заяві засіб зв`язку.

В підготовче засідання, призначене на 26 липня 2022 року позивач, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду справи, повторно не з`явилася, у зв`язку з чим підготовче судове засідання відкладено на 20 вересня 2022 року, про що повідомлено сторін.

20 вересня 2022 року позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання втретє не з`явилася, про причини своєї неявки суд не повідомила, жодних процесуальних заяв від позивача до суду не надходило.

20 вересня 2022 року від представника третьої особи - Органу опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації - Кваснюк Н.В., до суду надійшла заява, в якій зазначено про те, що ні ОСОБА_1 , ні ОСОБА_2 до Служби у справах дітей та сім`ї жодного разу не з`явилися. Щодо матері дитини ОСОБА_1 встановлено, що вона з дочкою на даний час перебуває за кордоном, у зв`язку з оголошенням воєнного стану в Україні. Відповідно відвідати дитину за місцем її проживання, скласти акт обстеження умов проживання, провести оцінку потреб сім`ї з метою спроможності матері виконувати обов`язки з виховання дитини та догляду за нею не можливо. У зв`язку з цим, Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації не має змоги підготувати та надати висновок Органу опіки та піклування про доцільність або не доцільність позбавлення відповідача батьківських прав.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 не направляла до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності та/або про відкладення судового засідання, а також враховуючи відсутність будь-яких клопотань з боку сторін, суд закрив підготовче провадження та призначив судове засідання на 05 жовтня 2022 року, про що повідомив позивача.

В судове засідання 05 жовтня 2022 року, позивач, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду справи, не з`явилися, про поважність такої неявки суд не повідомила, заява про розгляд справи за її відсутності до суду не надходила.

З метою забезпечення рівності учасників процесу та вільного доступу до правосуддя, суд в черговий раз відклав судове засідання на 25 жовтня 2022 року, про що повідомив позивача шляхом направлення SMS-повідомлення та направлення судової повістки про виклик до суду на вказану у позові адресу позивача.

В судове засідання, призначене на 25 жовтня 2022 року позивач ОСОБА_1 вдруге не з`явилася, про причини своєї неявки не повідомила.

Позивач повідомлялася про дату судового засідання належним чином. Згідно трекінгу поштового відправлення «Укрпошта» судова повістка, що направлялася на адресу проживання позивача ОСОБА_1 не вручена під час доставки.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі

№ 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня

2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За встановленими у статтях 12, 13 ЦПК України принципами змагальності та диспозитивності, - особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених статтями 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (частина перша статті 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», а також в рішенні у справі «Каракуця проти України» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Неявка позивача в судові засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає (від лат. Dispono - розпоряджатись) надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав). В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого позивача за процесуальним змістом є його конклюдентною дією, в якій виявлена його воля на залишення позову без розгляду, що є правовим наслідком свідомого нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який ставиться у ситуацію невизначеності від таких дій позивача.

У постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 зроблено висновок, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним».

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» зазначено: (…) сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм провадження (…).

З аналізу вищенаведених норм, враховуючи, що бойові дії в місті Києві та Київській області не відбуваються, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, позивач повторно в судове засідання не з`явилась, суд приходить до висновку про наявність передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України підстав для залишення даного позову без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд враховує строки, визначені законом для розгляду справи, враховує дію принципів диспозитивності, змагальності у цивільному судочинстві і рівності прав та обов`язків сторін, враховує використання позивачем його процесуальних прав та ставлення до виконання процесуальних обов`язків, враховує вжиті судом заходи і що вони є достатніми для забезпечення прав позивача при умові добросовісного здійснення ним своїх прав та належного виконання процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 257, 260 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова