Справа № 385/1029/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.10.2022 року Гайворонський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого - судді Ханас М.М.,

з участю секретаря судового засідання - Хмельовської І.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Гайвороні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гайворонської міської ради Голованівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Стислий виклад позицій сторін.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Марущак О.Є. звернувся до Гайворонського районного суду Кіровоградської області з позовом в його інтересах, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина на все належне йому майно, до складу якої входить право власності на житловий будинок та земельну ділянку площею 0,1630 га, що розташовані на АДРЕСА_1 . Він є спадкоємцем згідно першої черги спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 25.05.2022 року він звернувся до Гайворонської державної нотаріальної контори з метою отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , проте нотаріус відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька, з огляду на те, що він пропустив строк для прийняття спадщини. Вважає, що пропустив визначений законом строк через значну віддаленість його місця проживання, а також через отримання ним травми та перебував на лікарняному в останні дні строку прийняття спадщини.

Позиція відповідача.

В заяві до суду від 11.10.2022 року відповідач позовні вимоги визнав повністю.

Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 13.09.2022 року відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження.

15.09.2022 року та 11.10.2022 року до суду надійшли заяви від представника відповідача, в яких він просив розгляд справ проводити у відсутності представника відповідача.

Позивач та його представник в підготовче судове засідання не з`явилися, представник позивача звернувся до суду із заявою про розгляд справи у відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, у заявах до суду просив розгляд справи проводити у відсутності представника відповідача, з огляду на викладене суд вважає за можливе проводити судове засідання у відсутності представника відповідача.

У відповідності до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч.3 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову, якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права свободи чи інтереси інших осіб.

З`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судом, та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_1 , що підтверджується даними копії свідоцтва про смерть від 05.06.2018 року серія НОМЕР_1 (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на все належне йому майно, до складу якої входить право власності на житловий будинок та земельну ділянку площею 0,1630 га, що розташовані на АДРЕСА_1 , що підтверджується даними свідоцтва про право на спадщину за законом від 04.02.1982 року, зареєстрованого в реєстрі за № 149 (а.с.12), та даними державного акту на право власності на земельну ділянку Серії ЯК № 850602 (а.с.13).

З даних свідоцтва про народження позивача від 04.08.1970 року, серія НОМЕР_2 вбачається, що позивач ОСОБА_1 є рідним сином спадкодавця ОСОБА_2 (а.с. 10).

Позивач ОСОБА_1 25.05.2022 року звернувся до Гайворонської державної нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_2 , проте нотаріус відмовила йому у видачі такого, з огляду на те, що він пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 8).

Позивач ОСОБА_1 у встановлений шестимісячний строк не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки 28.11.2018 року, перебуваючи в м. Одеса, він отримав травму правої ноги - розрив зв`язок правого гомілкостопного суглоба та в період з 28.11.2018 року по 12.12.2018 року перебував на лікуванні, що стверджується даними довідки «ДКУ» поліклініка № 29 від 11.07.2022 року (а.с. 11).

Згідно даних Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданої державним нотаріусом Гайворонської державної нотаріальної контри Кіровоградської області, 15.09.2022 року за вказаними параметрами запиту щодо померлого ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі відсутня інформація (а.с. 14, 24).

Згідно даних Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори), виданої державним нотаріусом Гайворонської державної нотаріальної контри Кіровоградської області, 15.09.2022 року, за вказаними параметрами запиту щодо померлого ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі відсутня інформація (а.с. 25).

Згідно листа № 115/01-09 від 15.09.2022 року, виданого державним нотаріусом Гайворонської державної нотаріальної контри Кіровоградської області, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася (а.с. 23).

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норм права.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч.1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частина друга статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З огляду на викладене, ураховуючи, що строк пропущено з поважних причин, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню та позивачу слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили, який, на думку суду, буде достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 200, 206, 263, 265, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Судові витрати залишити по фактично понесеним.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: М. М. Ханас

Дата документу 11.10.2022