Провадження №2/523/1240/22
У Х В А Л А

"25" липня 2022 р. м. Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Мурманової І.М.

за участю секретаря судових засідань Бєлік Л.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду № 6 в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ нерухомого майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Суворовського районного суду м. Одеси із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ нерухомого майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що їй на підставі договору купівлі-продажу від 23.11.1983 року посвідченого державним нотаріусом Четвертої одеської державної нотаріальної контори Коваленко Н.Е., належить Ѕ частини домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та яке в цілому складається з двох житлових кам`яних будинків під літ. «А» та «Б» загальною житловою площею: 68, 3 кв.м, та надвірних споруд: літньої кухні під літ. «Б», убиральні, літ. «Т», двох сараїв під літ. «Д», «Ж», гараж літ. «З», погреба літ. «Б», воріт, заборів №1-3, що розташоване на земельній ділянці площею: 459 кв.м. Позивач зазначає, що співвласниками іншої частини домоволодіння є відповідачі у справі, а саме: ОСОБА_2 , яка є власником ј частини домоволодіння, та ОСОБА_4 , частка власності якої становить: 19/50. Щодо позовних вимог з приводу можливості виділу частини будинку в окрему одиницю, позивач зазначає, що така технічна можливість є, що підтверджується Висновком № 15/09.2016 року. На підставі викладеного просить виділити в натурі Ѕ частину домоволодіння АДРЕСА_1 у складі: житловий будинок під літ. «А», загальною площею: 57, 3 кв.м, житловою: 28,0 кв.м., гараж «З», погріб літ. «Е», ворота № 3, що розташований на земельній ділянці 227 кв.м.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 04 жовтня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, сторонам надіслано копію ухвали суду, відповідачам роз`яснено про право на подання відзиву на позовну.

На адресу суду 18.11.2021 року (вх. № 336) надійшов відзив на позовну заяву за підписом ОСОБА_3 , згідно якого відповідач зазначає, що обставини викладені в позовній заяві не відповідають дійсності, частка належна позивачу є меншою ніж частка на яку претендує позивач. Наданий висновок щодо технічної можливості виділу в натурі з об`єкта нерухомого майна, не є висновком судового експерта, а тому не може бути прийнятий до уваги, як наладжений доказ. До позову не надано графічних зображень земельної ділянки, відсутні її межі та відсутня згода сусідів на виділення земельної ділянки в натурі. Відповідач зазначає, що зазначені нею обставини є такими, що свідчать про не можливість задоволення позовних вимог позивача. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог (а.с.25-45).

Крім іншого, 19.11.2021 року (вх. № 33617) надійшов відзив на позовну заяву за підписом ОСОБА_2 , згідно якого відповідач зазначає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки, обставини викладені в них не відповідають дійсним, фактичним обставинам справи, частки співвласників не відповідають тим, про які зазначає позивач (а.с.48-63).

В подальшому, 06.12.2021 року (вх. № 35227) на адресу суду надійшла заява позивача про приєднання доказів, а саме:копії довідки Адресного реєстру м. Одеси «Про підтвердження адреси об`єкта нерухомого майна» , та лист-відповідь Юридичного департаменту Одеської міської ради №3031 від 24.11.2021 року щодо підтвердження видачі довідки про резервування адреси (а.с.67,68).

Крім іншого, 20.01.2022 року (вх. №1446) на адресу суду надійшла уточнена позовна заява про виділ нерухомого майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності. Згідно прохальної частини позовних вимог, позивач доповнила вимоги тим, що просила припинити право спільної часткової власності співвласників за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.75-78).

Також, 17.02.2022 року (вх. № 4470) на адресу суду надійшла заява відповідача ОСОБА_3 , про приєднання до матеріалів справи документів, а саме, відповідач просила приєднати до справи копію Свідоцтва про право на спадщину, Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі, та Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.81-85).

Також, 28.04.2022 року (вх. №7382) надійшли заперечення на уточнену позовну заяву за підписом представника відповідача адвоката Кудрік Костянтина Івановича, згідно яких представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог відповідно до уточненого позову (а.с.92-93).

В подальшому, 04.07.2022 року (вх. 11400) на адресу суду надійшли письмові пояснення за підписом позивача ОСОБА_1 (а.с.100-116).

В підготовче засідання призначене на 25 липня 2022 року сторони не з`явились.

Разом з цим, на адресу суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_5 , про можливість закриття підготовчого засідання та призначення розгляду справи по суті, в заяві представник зазначила, що заяв клопотань сторона позивача не має, а тому є підстави для закриття підготовчого провадження (а.с.124).

Також, надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_6 , адвоката Кудріка К.І., щодо можливості закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, в заяві представник зазначив, що заяв, клопотань сторона відповідача не має (а.с.125).

Відповідач ОСОБА_3 до суду не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином та своєчасно (а.с.121), з будь-якими заявами на адресу суду не зверталась, клопотань про відкладення слухання справи не надходило, відповідно у суду не має підстав для відкладення слухання справи в порядку передбаченому ст.223 ЦПК України.

Таким чином, судом ухвалено провести підготовче засідання у відсутність належним чином сповіщених осіб, від яких є повідомлення про їх сповіщення, та заяви про можливість розгляду справи за їх відсутності.

Згідно з ч. 3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, заяву про уточнення позовних вимог, заяви представника позивача та відповідача щодо можливості розгляду справи за відсутності представників, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Дослідивши матеріали справи на предмет доцільності задоволення заяви про прийняття до розгляду уточненних позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі ЗБІЛЬШИТИ або ЗМЕНШИТИ розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право ЗМІНИТИ ПРЕДМЕТ АБО ПІДСТАВИ ПОЗОВУ шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є: певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі №487/10128/14-ц).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог,чи зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржена.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином з урахуванням зазначеного, виходячи з висновків Верховного суду та виходячи зі змісту «уточненої» позовної заяви, суд дійшов висновку, що уточнена позовна заява є заявою про збільшення розміру позовних вимог, оскільки позивач доповнила прохальну частину позовних вимог, що в цілому відповідає ст. 367 ЦПК України. Так, як передбачено частиною першою та другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Відповідно до частин першої та другої статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Таким чином, з урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що уточнена позовна заява по суті є заявою про збільшення розміру позовних вимог, при цьому, предмет позовних вимог не змінився, а тому, суд вважає за доцільне прийняти уточнену заяву до розгляду.

Згідно ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст. 197 ЦПК України у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви. Таким чином, з урахуванням зазначеної норми закону, судом прийнято до розгляду заяву про уточнення позовних вимог, що по суті є заявою про збільшення розміру позовних вимог, а відтак, судом з`ясовано всі питання, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Підстав для залишення позову без розгляду та закриття провадження у справі немає.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:

1) залишення позовної заяви без розгляду;

2) закриття провадження у справі;

3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

До судового розгляду спір між сторонами не врегульований, відповідачі надали відзив на позовну заяву, заперечення на уточнену позовну заяву, сторони надали суду докази на підтвердження та спростування позовних вимог, представники сторін звернулись до суду із заявами в яких просили закрити підготовче засідання та призначити розгляд справи до розгляду по суті з урахуванням проведення всіх необхідних підготовчих дій.

Учасниками справи, клопотань, які підлягають розгляду в підготовчому засіданні, до суду не надано, заявлені клопотання розглянуті.

Беручи до уваги, що по справі проведені необхідні підготовчі дії, передбачені ст. 189 ЦПК України, суд вважає необхідним призначити справу до розгляду по суті.

Керуючись ст. 189, 196,198, 200, 247,260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Підготовче провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ нерухомого майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності - закрити.

Прийняти до розгляду заяву про уточнення позовних вимог від 20.01.2022 року (в прядку, передбаченому ст. 197 ЦПК України) про виділ в натурі Ѕ частини домоволодіння АДРЕСА_2 , яке належить ОСОБА_1 , що складається з: житлового будинку літ. «А», загальною площею 57,3 кв.м., житловою площею 28,0 кв.м., гараж літ. «З», погріб літ. «Е», ворота № 3, що розташовані на земельній ділянці 227 кв.м. Припинення права спільної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на домоволодіння АДРЕСА_1 .

Призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 17 жовтня 2022 року о 12 годині 00 хвилин в залі судових засідань № 6 в приміщенні Суворовського районного суду м. Одеси (вул. Чорноморського козацтва, 68, м. Одеса).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: