441/1752/21 2/441/98/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.03.2022 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Перетятько О.В.

з участю секретаря Сороки М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась з позовною заявою до Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області, у якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном у три місяці.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабця ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилась спадщина за заповітом, яка складається із права на земельну частку (пай), площею 2.15 умовних кадастрових гектари, що належала останній на підставі Сертифікату РН № 495568, виданого 11.07.2017 взамін Сертифікату старого зразка за 1997 рік. Позивачка не змогла у шестимісячний строк звернутись до нотаріуса, оскільки, ні на момент складання заповіту, ні на час смерті заповідача їй не було відомо про існування такого. Про його наявність дізналась у липні 2021, тоді ж звернулась до нотаріуса, між тим, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку для подання відповідної заяви. Вважає цю обставину поважною причиною пропуску строку, просить позов задовольнити.

У відкрите судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, подала до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити, а справу розглядати у її відсутності (а.с. 28).

Представник Городоцької міської ради Львівської області подав до суду письмові пояснення, в яких проти задоволення позову заперечень не висловив, просив про розгляд справи без його участі (а.с. 42).

Треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, скерували до суду письмові заяви, в яких просили про розгляд справи без їхньої участі, проти задоволення позову не заперечили (а.с. 29-34).

У судове засідання учасники судового процесу не з`явились, належним чином повідомлялись про дату, час та місце судового засідання, а тому суд, з урахуванням поданих сторонами заяв, вирішив здійснювати розгляд справи у їхній відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяви сторін, суд приходить переконання про задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Згідно положень ст.ст.1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Як вбачається із позовної заяви, копій свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 , свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабця позивачки ОСОБА_5 (а.с. 7, 8).

Їй на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії РН № 495568, виданого 11.07.2017 взамін Сертифікату старого зразка від 1997 серії ЛВ № 138310/180, належало право на земельну частку (пай), розміром 2,15 умовних кадастрових гектари без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що перебуває у колективній власності СТзОВ «Дністер», що знаходиться в с. Мости Городоцького району Львівської області (а.с. 9, 10, 11).

На випадок своєї смерті ОСОБА_5 склала 18.12.1993 року заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що належало б їй на день смерті і на що за законом мала б мати право, заповіла своїй онуці ОСОБА_6 (а.с. 12).

Спадщина після смерті ОСОБА_5 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, закінчився 07.11.2003, спадкова справа після її смерті не заведена (а.с. 13).

Частина перша статті 58 Конституції України визначає, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Частинами першою, третьою статті 5 ЦК України передбачено, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності; якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

За змістом частин 4,5 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУкраїни (2004 року) відносини спадкування регулюються нормами ЦК України (2004 року), якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати (строк на прийняття якої закінчився до 01 січня 2004 року), або якщо вона була прийнята хоча б одним із спадкоємців, то до таких спадкових відносин застосовуються норми ЦК Української РСР 1963 року. Правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР ( 1963 року), не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженням. Прийнята спадщина вважається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Прийняття спадщини підтверджується різними діями спадкоємців, які за своїм характером свідчать що в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини вони фактично вступили у володіння ( користування, розпорядження) спадковим майном.

Згідно ч. 2 ст. 553 ЦК УРСР (в ред. 1963 року) спадкоємець за законом чи за заповітом вправі відмовитися від спадщини протягом 6 місяців з дня її відкриття.

Відповідно до вимог ст.549 ЦК УРСР визначається, що спадкоємець прийняв спадщину :1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном ; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Частиною першою ст. 550 ЦК Української РСР 1963 року строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Із позовної заяви, листа державного нотаріуса Городоцької державної нотаріальної контори у Львівській області № 723/01-16 від 13.08.2021 вбачається, що позивачка зверталася із заявою про прийняття спадщини після смерті бабці, однак нотаріусом їй було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строком для подання вказаної заяви (а.с. 14).

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 не звернулась у строк, встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , оскільки про існування заповіту та про намір останньої скласти такий на її ім`я не знала.

Як роз`яснено у п. 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо.

Як зазначено у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті бабці ОСОБА_5 , а тому, приходить до висновку про надання їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останньої терміном у три місяці.

Задоволюючи позовні вимоги, суд враховує те, що позивачка пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини через незнання про існування заповіту, є онукою спадкодавиці, про побажання ОСОБА_5 скласти заповіт на її ім`я не знала, треті особи проти задоволення позову в її користь заперечень не висловили, беручи до уваги Постанову Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про надання позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Згідно ч. 2 ст.141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст.ст. 12, 89, 141, 211, 258-259, 265, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ,ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_3 , зареєстрованій по АДРЕСА_1 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці.

Стягнути з Городоцької міської ради Львівської в користь ОСОБА_1 ,ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_3 , 908 грн. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів до Львівського апеляційного суду через Городоцький районний суд Львівської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Перетятько О.В.