У Х В А Л А

Іменем України

27 вересня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді - Саламон О.Б.

з участю секретаря - Вознюка Ю.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, треті особи: Київська місцева прокуратура №1, Голосіївське УП ГУНП в м.Києві про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури, -

В С Т А Н О В И В:

14 грудня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Печерського районного суду м. Києва із вищевказаним позовом.

28 жовтня 2020 року ухвалою Печерського районного суду м. Києва постановлено передати матеріали справи до Деснянського районного суду м.Києва за підсудністю у відповідності до норм спеціального Закону України "Про плрядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" та на підставі ст. 31 ЦПК України.

11 серпня 2021 року матеріали вказаної цивільної справи передано в провадження судді Саламон О.Б.

Справа, передана з одного суду до іншогов порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

17 серпня 2021 року ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон постановлено прийняти цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, треті особи: Київська місцева прокуратура №1, Голосіївське УП ГУНП в м.Києві про відшкодування шкоди, .до свого провадження, здійснювати розгляд в порядку загального позовного провадження.

Судові засідання неодноразово призначалися на 20 жовтня 2021 року, 25 листопада 2021 року, 12 січня 2022 року, 23 березня 2022 року, 26 травня 2022 року, 08 серпня 2022 року та 27 вересня 2022 року.

В судове засідання, призначене на 26 травня 2022 року, ні позивач, ні представник не зв`явилися, при цьому від представника позивача ОСОБА_1 -адвоката Надубової О.А. надійшло клопотання , у відповідності до якого просила відкласти судове засідання у зв`язку з хворобою.

Ідентичне клопотання про відкладення розгляду справи подано представником позивача ОСОБА_1 -адвокатом Надубовою О.А. 27 вересня 2022 року. В обґрунтування клопотання адвокатом зазначено про те, що із-за хвороби остання не може бути присутня в судовому засіданні.

Слід зазначити, що до клопотань про відкладення розгляду справи стороною позивача не надано жодних належних доказів, які б підтверджували поважність неприбуття в судові засідання.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме протоколу судового засідання від 12.01.2022, котре відбувалось, зокрема за участі представника позивача адвоката Надубової О.А., судом було оголошено перерву у зв`язку з необхідністю уточнення кола відповідачів по справі. (т.1 а.с.229)

Зокрема, від третьої особи Голосіївського управління Національної поліції у м. Києві в процесі розгляду справи надходили клопотання щодо неналежної третьої особи в рамках вказаної цивільної справи в розумінні ст.ст. 42, 46 ЦПК України, оскільки Голосіївське управління поліції не може бути третьої особою у цивільному процесі, останні неодноразово просили виключити Голосіївське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві з кола третіх осіб.

Однак, починаючи з 12 січня 2022 року, стороною позивача не вчинено жодних процесуальних дій щодо уточнення кола належних відповідачів по справі, зокрема не подано до суду уточненої позовної заяви в новій редакції, що позбавляє суд можливості закрити підготовче провадження та перейти до розгляду справи по суті, враховуючи тривалі строки розгляду справи.

При цьому до суду не надходило доказів поважності неявки сторони позивача або заяв про розгляд справи за їх відсутності.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявити особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржій проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03 від 01 квітня 2008 року).

Вбачається, що справа перебувала в провадженні Печерського районного суду м. Києва досить тривалий час, а саме з 14 грудня 2017 року по 28 жовтня 2020 року, а саме до винесення ухвали щодо направлення матеріалів справи за підсудністю.

Також, суд звертає увагу на той факт, що цивільна справа, матеріали надійшли до Деснянського районного суду 10 серпня 2021 року, тобто в провадженні Деснянського районного суду м. Києва справа перебуває більше року і досі триває підготовча стадія розгляду справи з підстав зазначених вище.

Так, рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вказане свідчить, що позивач та його представник не були позбавлені можливості звертатись до суду з запитами, ознайомлюватись з матеріалами справи, перевіряти стан розгляду справи на офіційному веб-порталі, а також подавати уточнення задля не затягування розгляду справи.

Впродовж розгляду справи позивачем не було виявлено бажання для подання відповідних доказів, їх витребування, тощо.

За положеннями ст. 129 Конституції України, ст. 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Враховуючи неодноразові відкладення судових засідань, не зазначено перешкод для вчинення више вказаних дій в строки, визначені цивільним процесуальним законодавством, з метою дотримання розумних строків розгляду справи.

Зокрема, суд приходить до висновку про те, що станом на сьогодні наявні альтернативні механізми для реалізації своїх прав, зокрема участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції, виклад своїх заперечень в письмовій формі, направлення доказів засобами електронного або поштового зв`язку.

У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з п. 1 ч. 3 вказаної статті, у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причини неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.

У відповідності до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явиться в судове засідання або не повідомив про причини неявки.

Аналізуючи вказану вище норму в взаємодії з п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, суд приходить до висновку, що позовна заява має бути залишена без розгляду у разі повторної неявки сторони позивача в судове засідання (23 березня, 26 травня, 08 серпня та 27 вересня 2022 року), при цьому причини неявки сторони позивача в такому випадку не мають пріоритетного значення для суду та не мають братись судом до уваги.

Суд зазначає також про те, що позивач має право звернутись до суду повторно, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 81, 257 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, треті особи: Київська місцева прокуратура №1, Голосіївське УП ГУНП в м.Києві про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів шляхом подання апеляційної скарги.

Повний текст ухвали суду виготовлено 27.09.2022.

Суддя Деснянського

районного суду м. Києва О.Б. Саламон