Справа № 298/429/20
Провадження № 22-ц/4806/353/22
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

30 березня 2022 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Кондор Р.Ю., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі № 298/429/20 за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки у праві спільної сумісної власності на будинок та визнання в порядку спадкування права власності на частину нерухомого майна та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом та визнання заповіту недійсним, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Великоберезнянського районного суду від 23 лютого 2022 року, повний текст якого складено 04 березня 2022 року, головуюча суддя Лютянська М.С., -

в с т а н о в и в :

Відповідач за первісним позовом, та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 23.03.2022 (відповідно до штемпеля на поштовому конверті) оскаржила рішення Великоберезнянського районного суду від 23 лютого 2022 року, яким первісний позов задоволено та:

- визначено, що частка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у праві спільної сумісної власності подружжя на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою АДРЕСА_1 становить Ѕ;

- визнано за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 ) в порядку спадкування за законом 1/6 частку у праві власності на будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , Ѕ частка у праві власності на який належала його батькові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

- визнано за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 ) в порядку спадкування за заповітом 4/6 частки у праві власності на будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , яка належала його матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

- у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом та визнання заповіту недійсним - відмовлено.

Вирішено питання про судові витрати.

ОСОБА_2 в апеляційній скарзі просить цитую «змінити рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області в справі № 298/429/20 від 23.02.2022 - задовольнивши зустрічний позов про визнання права власності за ОСОБА_2 на Ѕ частку у праві власності в порядку спадкування за законом після смерті батьків, а саме в житловому будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ». Однак така прохальна частина апеляційної скарги не відповідає вимогам чинного процесуального законодавства з огляду на наступне.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права, одним з елементів якого є принцип правової визначеності. Ключовим елементом принципу правової визначеності є чіткість та однозначність.

Так, суд першої інстанції, ухвалюючи рішення, задовольнив три вимоги первісного позову, та відмовив у задоволенні двох вимог зустрічного позову.

Поняття зустрічного позову визначено частиною 2 ст. 193 ЦПК України: "Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову."

Зустрічний позов не є похідною вимогою від первинного позову, а є вимогою, яка повістю (або частково) виключить задоволення первинного позову.

Як вбачається із прохальної частини скарги ОСОБА_2 просить змінити рішення щодо однієї з вимог зустрічного позову, при цьому не зазначає, що потрібно зробити із іншою вимогою зустрічного позову, а також з первісним позовом ОСОБА_1 , що в свою чергу може потягти порушення принципу правової визначеності щодо результату справи.

Відтак, скаржниці належить чітко визначитися: оскаржується рішення суду в повному обсязі чи в певній частині та відповідно до цього сформулювати прохання скарги.

Крім цього від обсягу оскаржуваного рішення залежить, в тому числі, і сплата судового збору.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року "Про судовий збір".

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення позивача з позовом) за подання до суду фізичною особою:

позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 102 грн.

Згідно з частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

За подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

З прохальної частини первісної позовної заяви слідує, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру (щодо визначення частки у праві спільної сумісної власності на будинок) та дві вимоги майнового характеру (щодо визнання права власності в порядку спадкування на частину нерухомого майна).

У зустрічному позові заявлені вимоги майнового характеру - визнання права власності в порядку спадкування за законом і немайнового - про визнання заповіту недійсним.

З огляду на положення зазначених вище норм законів, з урахуванням меж оскарження судового рішення за позовну вимогу немайнового характеру (при оскаржені однієї вимоги) заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1261,20 грн (2102,00*0,4*150 %), у разі ж оскарження двох позовних вимог немайнового характеру (і первісного, і зустрічного позовів) - необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2522,40 грн (2102,00*0,4*2*150%).

Щодо оскарження позовних вимог майнового характеру, то такий залежить не тільки від меж оскарження судового рішення, а й від ціни первісного та відповідно зустрічного позовів. Аналіз скарги та доданого до нього спірного судового рішення не дозволяє встановити ціну зазначених позовів, оскільки неможливо встановити вартість спірного житлового будинку чи оспорюваної сторонами частки (п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України), разом з тим, такий не може бути меншим, ніж 840,80 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму), а за апеляційне оскарження вимоги майнового характеру не може бути менше, ніж 1261,20 грн (2102,00*0,4*150 %) за вимогу первісного чи зустрічного позову, та - 2522,40 грн (2102,00*0,4*2*150%) при оскарженні вимог і первісного, і зустрічного позову.

Таким чином по даній справі скаржниці слід сформулювати вимоги прохальної частини апеляційної скарги та, виходячи з цього, врахувавши вищенаведене, самостійно визначити розмір судового збору за подання апеляційної скарги, надавши до суду свої обґрунтування такого та у разі сплати судового збору в меншому розмірі ніж встановлено - здійснити доплату.

При невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплаті суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

У разі, якщо скаржниця не усуне недоліки апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде їй повернута.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Великоберезнянського районного суду від 23 лютого 2022 року - залишити без руху, про що повідомити скаржницю та надати їй строк протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Роман КОНДОР