Постанова

Іменем України

04 жовтня 2022 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/9739/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Желепи О.В., Кравець В.А.,

за участю секретаря Ратушного А.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну ОСОБА_1

на рішення Голосіївського районного суду м. Києва

від 08 червня 2022 року

в складі судді Колдіної О.О.

у цивільній справі №752/13926/19 Голосіївського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до Державного реєстратора Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України м. Києва Нілової Ангеліни Олександрівни,

третя особа - ОСОБА_2 ,

про визнання незаконним рішення про державну реєстрацію та його скасування,

В С Т А Н О В И В:

В липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом, в якому просив скасувати рішення Державного реєстратора Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України м. Києва (далі - державний реєстратор) Нілової А.О. №21726293 від 02.06.2015 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Обґрунтовуючи позов зазначив, що 02.06.2015 державним реєстратором Ніловою А.О. було прийняте рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за №21726293 на квартиру АДРЕСА_1 за громадянином ОСОБА_3 . Підставою цієї реєстрації став нотаріально посвідчений дублікат договору іпотеки №315 від 01.02.2008 та договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки.

Зазначене рішення державного реєстратора вважає незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки не були дотримані положення ст. 33 Закону України «Про іпотеку», а саме судом не ухвалювалось рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки. Також нотаріусом не було вчинено виконавчого напису та був відсутній договір про задоволення вимог іпотекодержателя, а в іпотечному договорі відсутнє відповідне застереження, яке б прирівнювалось до договору про задоволення вимог іпотекодержателя.

На думку позивача, державному реєстратору не були надані всі документи, передбачені Законом України «Про іпотеку», у зв`язку з чим, у відповідача були відсутні підстави для здійснення реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 08 червня 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, посилаючись на те, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим, ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, без повного з`ясування обставин, що мають значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги посилався на те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, оскільки правочин щодо переоформлення права власності на квартиру здійснено державним реєстратором, а саме його оскаржуваним рішенням.

Зауважив, що ухвалюючи рішення, суд першої інстанції встановив, що рішення державного реєстратора від 02.06.2015 є незаконним, а тому оскаржуване судове рішення не можна вважати справедливим.

Також, як на підставу скасування рішення суду посилався на те, що він звертався до адміністративного суду з аналогічним позовом, який було задоволено судом апеляційної інстанції, але в подальшому постановою Верховного Суду скасовано судове рішення про задоволення позову та роз`яснено йому право на звернення до суду в порядку цивільного судочинства.

Додав, що згідно сталої практики Великої Палати Верховного Суду, висловленої у постановах від 20.06.2018 у справі №820/4146/17, від 18.09.2018 у справі №823/235/16, від 29.08.2018 у справі №807/719/15 та від 04.12.2019 у справі №823/588/16, спір про скасування рішення та/або запису про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно зі іншою особою є цивільно-правовим та залежно від суб`єктного складу має бути вирішений за правилами цивільного або господарського судочинства.

За наведених обставин просив скасувати рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 08.06.2022 та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Представник позивача - ОСОБА_4 в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав з підстав, викладених в ній, та просив задовольнити.

Відповідач та третя особа, належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися та своїх представників не направили.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та третьої особи.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача ОСОБА_4 , перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, що заявлялися у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 01.02.2008 між АБ «Таврика», як іпотекодержателем, та ОСОБА_1 , як іпотекодавцем був укладений договір іпотеки, за умовами якого для забезпечення повного і своєчасного виконання ТОВ «Полібудсервіс Плюс» (позичальником) боргових зобов`язань за договором кредитної лінії №11-08-КЛ від 01.02.2008 ОСОБА_1 надав АБ «Таврика» в іпотеку нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 .

Вказаний договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шепелюк О.Г.

За договором про відступлення права вимоги №10/260215 від 26.02.2015, укладеного між ПАТ «Банк «Таврика», як первісним кредитором, та ТОВ «Кредекс Фінанс», як новим кредитором, право вимоги за договором кредитної лінії первісним кредитором у повному обсязі відступлено новому кредитору - ТОВ «Кредекс Фінанс», яке в свою чергу за договором про відступлення права вимоги №26/02/15 від 26.02.2015, укладеного між ТОВ «Кредекс Фінанс» та ОСОБА_3 , право вимоги за договором кредитної лінії первісним кредитором у повному обсязі відступлено новому кредитору - ОСОБА_3

18 березня 2015 року між ПАТ «Банк «Таврика», як первісним іпотекодержателем, та ТОВ «Кредекс Фінанс», як новим іпотекодержателем, укладено договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки ТОВ «Кредекс Фінанс», яке в свою чергу, за договором про відступлення права вимоги за договором іпотеки, укладеним 18.03.2015 між ТОВ «Кредекс Фінанс» та ОСОБА_3 , відступило останньому право вимоги за вищевказаним договором іпотеки.

02 червня 2015 року державним реєстратором Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України м. Києва Ніловою А.О. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за №21726293 на квартиру АДРЕСА_1 за громадянином ОСОБА_3 . Підставою цієї реєстрації став дублікат договору іпотеки №315 від 01.02.2008, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та договір про відступлення прав вимоги за договором іпотеки.

31 березня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 .

Також, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази суд встановив, що рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України Нілової А.О. №21726293 від 02.06.2022 не можна вважати законним.

Суд, встановивши факт порушення прав позивача та застосувавши норми матеріального права, які регулюють дані правовідносини, відмовив у задоволенні позову, у зв`язку з тим, що позов пред`явлено до неналежного відповідача.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду та вважає його правильним, оскільки до такого висновку суд першої інстанції дійшов з урахуванням правової позиції, висловленої Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 04.09.2018 у справі №823/2042/16, відповідно до якої спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права щодо нерухомого майна має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстровано аналогічне право щодо цього ж нерухомого майна. Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Участь державного реєстратора в якості співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушені прав) у спорі не змінює його цивільно-правового характеру.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що Верховний Суд в постанові від 24.04.2019 у справі №826/14873/15 за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Нілової А.О. про скасування рішення щодо державної реєстрації права власності за ОСОБА_3 , проведеної 02.06.2015 на об'єкт нерухомого майна за №21726293, роз'яснив ОСОБА_1 його право на звернення до суду в порядку цивільного судочинства.

Колегія суддів, враховуючи такі доводи апеляційної скарги зазначає, що справу розглянуто в порядку цивільного судочинства, тобто належним судом.

Натомість, ОСОБА_1 помилково вважає, що в постанові Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №826/14873/15 касаційний суд вказав на суб'єктний склад сторін у справі, оскільки висновки Верховного Суду стосуються лише питання юрисдикції спору щодо захисту прав власності у разі переходу права власності на іпотечне майно в позасудовому порядку.

Також, ОСОБА_1 помилково трактує висновки, висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 20.06.2018 у справі №820/4146/17, від 18.09.2018 у справі №823/235/16, від 29.08.2018 у справі №807/719/15 та від 04.12.2019 у справі №823/588/16, оскільки в цих справах висновки касаційного суду теж стосуються питання юрисдикції спору щодо захисту прав власності у разі переходу права власності на іпотечне майно в позасудовому порядку, а не щодо суб'єктного складу сторін.

Суд першої інстанції, правильно застосувавши висновки Верховного Суду, висловлені у подібних правовідносинах, дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки позов заявленого до державного реєстратора, а не до нового власника нерухомого майна.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

За приписами ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі №752/3612/19 вказано, що: «позивач заявив вимогу про визнання дій протиправними та скасування рішення про державну реєстрацію права власності до державного реєстратора. Суди вважали останнього належним відповідачем. Натомість, третя особа - іпотекодержатель, за яким було зареєстровано право власності на спірну квартиру, вважає, що належним відповідачем у цій справі має бути саме особа, за якою зареєстровано право власності на предмет іпотеки, оскільки її права порушуються скасуванням рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру.[...] Зміст і характер відносин між учасниками справи, встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи засвідчують, що спір виник саме між позивачем і третьою особою з приводу порушення права позивача на квартиру внаслідок дій третьої особи щодо реєстрації за нею такого права. Отже, позовна вимога про визнання дій протиправними та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки не може бути звернена до державного реєстратора філії, якого позивач визначив відповідачем.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача".

В справі, що переглядається спір фактично виник саме між позивачем і третьою особою з приводу порушення права позивача на квартиру внаслідок дій третьої особи щодо реєстрації за нею такого права. Отже, позовна вимога про скасування оскаржуваного рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки не може бути звернена до державного реєстратора Нілової А.О., якого позивач визначив відповідачем.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог є законним та обґрунтованим, ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про залишення рішення суду без змін, а скарги без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 08 грудня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Повний текст постанови складено 04 жовтня 2022 року.

Головуючий О.Ф. Мазурик

Судді О.В. Желепа

В.А. Кравець