Справа №359/8896/21
Провадження № 2/359/741/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Яковлєвої Л.В.,

при секретарі Русан А.М.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Бориспільської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог : Бориспільська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ :

15 вересня 2021 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом звернулась ОСОБА_1 , яким просила встановити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 терміном в три місяці.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 та ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мама позивача ОСОБА_3 , у зв`язку з чим відкрилась спадщина до складу якої входять квартири розташовані за адресами : АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . Щодо належного ОСОБА_2 майна батько за життя склав заповіт на користь доньки ОСОБА_1 30 серпня 2021 року державний нотаріус Кардашевська М.В. відмовила позивачу у прийнятті заяви та видачі свідоцтва про прийняття спадщини оскільки ОСОБА_1 порушила строк, визначений ст. 1270 ЦК України. Позивач фактично проживає та користується квартирою, що належала мамі, а тому вважала, що набула її у власність. Разом з тим, ОСОБА_1 вважає, що пропустила строк звернення до нотаріальних органів з поважних причин, оскільки тривалий час доглядала за мамою та одразу після її смертю також і за батьком, який також хворів. Більш того, під її наглядом весь час також перебуває онук, який має вроджені вади розвитку головного мозку. Ці обставини зумовили неможливість вчасно звернутись до нотаріуса із відповідною заявою. Зважаючи на вказане, позивач просила задовольнити її позов в повному обсязі.

Ухвалою суду від 17 вересня 2021 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Сторонам роз`яснено права, обов`язки та встановлено строки для їх реалізації.

У судове засідання позивач та її представник адвокат Графський В.О. не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, натомість позивач та її представник подали до суду заяви, якими просили розгляд справи здійснити у їх відсутність, позовні вимоги повністю підтримали та просили задовольнити.

Представник відповідача - Виконавчого комітету Бориспільської міської ради Київської області, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання, до суду не з`явилась. Разом з тим, направила лист, яким просила справу слухати без її участі та при вирішенні позову покладається на думку суду.

Представник третьої особи - Бориспільської міської державної нотаріальної контори, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання, до суду не з`явилась. Разом з тим, направила лист, яким просила справу слухати без її участі та при вирішенні позову поклалась на розсуд суду.

На підставі ст. 223 ЦПК України розгляд справи проведено у відсутність вказаних сторін.

Суд, зважаючи на відсутність заперечень від відповідача та третьої особи щодо задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та керуючись ч. 3 ст. 200 ЦПК України, прийшов висновку про можливість ухвалення судового рішення на стадії підготовчого судового розгляду.

Дослідивши подані сторонами заяви та матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Приписами ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Обґрунтовуючи судове рішення, суд також приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини.

Так, враховуються висновки, зазначені у рішенні в справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року (серія А, № 303А, п. 2958), згідно якого Суд повторює, що згідно усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Судом встановлено, що 10 листопада 1995 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб, у зв`язку з чим подружжю присвоєно єдине прізвище - ОСОБА_6 . Наведене підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 виданого повторно 07 липня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 400 (а.с. 8).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 03 вересня 1981 року міським відділом РАЦС Київської області у м. Бориспіль ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками якої вказано - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с. 9).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що в книзі реєстрації актів про смерть 18 вересня 2019 року зроблено актовий запис № 612. Наведене підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 виданого Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області (а.с. 10).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що в книзі реєстрації актів про смерть 02 грудня 2020 року зроблено актовий запис № 1289. Наведене підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 виданого Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 13).

За життя, 10 червня 2015 року, ОСОБА_2 склав заповіт, який посвідчено державним нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори Київської області Бровченко С.О., яким все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, заповів своїй донці ОСОБА_1 (а.с. 15).

Вказане додатково підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 40623797 від 10 червня 2015 року (а.с. 18).

Листом завідувача Бориспільської міської державної нотаріальної контори Кардашевської М.В. від 30 серпня 2021 року позивача повідомлено про те, що передбачений ст. 1270 ЦК України строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, нею пропущено та роз`яснено право надати докази фактичного прийняття спадщини чи звернутись до суду для поновлення пропущеного строку (а.с. 21).

Відповідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування, ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

За змістом ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Спадкоємець за заповітом чи за законом, згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України, має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини.

Відповідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадком-ця на вчинення цих дій.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Таким чином, відповідно наведених вище положень цивільного законодавства України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Позивач у термін, встановлений ст. 1270 ЦК України, не подала до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини однак, як вбачається з приєднаних до позову доказів, це було зумовлено необхідністю догляду за хворим батьком та постійним наглядом за онуком, який має вроджені вади розумового розвитку та потребує безперервної уваги.

З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позивач з поважних причин пропустила строк, встановлений законом для прийняття спадщини. Крім того, суд вважає, що оскільки спадщина ніким іншим не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, в інший спосіб, крім як звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та відновити своє порушене право, позивач не може.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці.

На підставі викладеного та керуючись статтями 141, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Бориспільської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог : Бориспільська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_5 , додатковий строк терміном 3 (три) місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_5 , додатковий строк терміном 3 (три) місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення виготовлено 04 лютого 2022 року.

Суддя Л.В. Яковлєва