Ухвала

22 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 589/4189/19

провадження № 61-7449ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Литвиненко І. В.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 06 грудня 2021 року та постанову Сумського апеляційного суду від 07 липня 2022 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

В жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, в якому просила суд визнати недостовірною інформацію висвітлену ОСОБА_2 в інтерв`ю телеканалу «1+1» ІНФОРМАЦІЯ_1 (програма ТСН Новини від ІНФОРМАЦІЯ_1 19-30 год.) щодо неї та стягнути з ОСОБА_2 на її користь моральну шкоду завдану такими діями в розмірі 50 000,00 грн.

Свої вимоги мотивувала тим, що працювала у Шосткинському навчально-виховному комплексі: загальноосвітня школа І-III ступенів № 6 - дошкільний навчальний заклад ім. Героя Радянського Союзу Колодко М. О. Шосткинської міської ради Сумської області на посаді вчителя математики. Зазначала, що наказом директора ШНВК ЗОШ І-III ступенів № 6-ДНЗ Сумської області від 21 грудня 2018 року за № 94 її звільнено з роботи. Посилалась на те, що звільненню передувала ситуація, що набула розголосу, в тому числі і шляхом певних репортажів по телебаченню. Вказувала, що ОСОБА_2 також працює у ШНВК ЗОШ І-III ступенів № 6-ДНЗ Сумської області на посаді кочегара, та крім того, є її сусідом по селу Клишки Шосткинського району Сумської області. Повідомляла, що ОСОБА_2 , надаючи інтерв`ю телеканалу «1+1» ІНФОРМАЦІЯ_1 (програма ТСН Новини від ІНФОРМАЦІЯ_1 19 година 30 хвилин) допустив відносно неї такі висловлювання: «моей жене разрубала голову сапкой на меже, вся улица собрала подписи чтобы ее отправили в больницу психиатрическую...» (російська мова), чим негативно охарактеризував її на всю країну. Вказувала, що зазначені вислови ОСОБА_2 є недостовірною інформацією, адже не підкріплені жодним доказом і паплюжать її честь та гідність, що завдає їй моральних переживань та страждань. Зазначала, що вона є вчителем з більш аніж сорокарічним стажем, її знають колишні учні та їх батьки, як в місті Шостка так і за межами міста та навіть за межами країни, а озвучена ОСОБА_2 інформація, яка не є правдивою, була доведена до відома багатьох тисяч громадян, що сформувало хибну думку про неї. Стверджує, що такими діями їй заподіяно моральну шкоду, адже вона морально страждає із-за того, що відносно її репутації діями відповідача формується негативне ставлення громадськості. Вважала, що сума в розмірі 50 000,00 грн. покриє глибину її моральних страждань з цього приводу і утримає ОСОБА_2 в подальшому від неправомірних дій щодо неї, її особистості та репутації.

Рішенням Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 06 грудня 2021 року позов задоволено частково. Визнано недостовірною інформацію, яку поширив ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 в інтерв`ю телеканалу «1+1» у програмі «ТСН Новини» від ІНФОРМАЦІЯ_1 о 19 годині 30 хвилин, про те, що його дружині розрубала голову сапою, за те що на межу стала. Стягнено із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 000,00 грн у відшкодування моральної шкоди. В решті позовних вимог відмовлено.

Постановою Сумського апеляційного суду від 07 липня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 06 грудня 2021 року в частині вимог про визнання недостовірної інформації скасовано і ухвалено нове про відмову в їх задоволенні.

В іншій частині рішення залишено без змін.

04 серпня 2022 року ОСОБА_1 звернулася засобами поштового зв`язку до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 06 грудня 2021 року та постанову Сумського апеляційного суду від 07 липня 2022 року, у якій посилається на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права і просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції в частині відмови у визнанні інформації недостовірною та залишити в силі рішення суду першої інстанції в цій частині. Також заявник просить змінити рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 06 грудня 2021 року в частині суми стягнутого відшкодування моральної шкоди, стягнувши на її користь з відповідача моральну шкоду в розмірі 50 000,00 грн.

Ухвалою Верховного Суду від 15 серпня 2022 року касаційну скаргу було залишено без руху з наданням строку на усунення недоліків.

05 вересня 2022 року судом отримано від заявника матеріали, якими недоліки касаційної скарги усунуто.

Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 24 травня 2022 року у справі № 761/28797/19, постанові Верховного Суду від 03 вересня 2018 року у справі № 683/1540/16-ц та постанові Верховного Суду від 24 грудня 2021 року у справі № 757/913318-ц.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково (пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України).

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом касаційного оскарження є судові рішення, ухвалені у справі про визнання поширеної інформації про особу недостовірною і стягнення компенсації моральної шкоди у розмірі 50 000,00 грн.

Отже, справа № 689/4189/19 не є справою з ціною позову, що перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Справа № 689/4189/19 є незначної складності та не належить до виключень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, незалежно від того чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції. Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються й на стадію касаційного провадження.

З урахуванням предмету позову, характеру правовідносин, складності справи, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.

Суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню (пункт 1 частини другої статті 394 ЦПК України).

Таким чином, оскаржені судові рішення ухвалені в малозначній справі. Тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 06 грудня 2021 року та постанову Сумського апеляційного суду від 07 липня 2022 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною та стягнення моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Петров

А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко