Справа №: 343/1280/22
Провадження №: 2/0343/464/22
Р І Ш Е Н Н Я

I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

05 жовтня 2022 року м. Долина

Долинський районний суд Iвано-Франкiвської областi в складi:

головуючого судді - Тураша В. А.,

секретаря - Лукань О.З.,

розглянувши у відкритому судовому засiданнi в залі суду в місті Долина Івано-Франківської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту не проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач просить ухвалити рішення, яким:

Встановити факт постійного не проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини в житловому будинку АДРЕСА_1 .

Визнати за ним, ОСОБА_1 , право власності в порядку спадкування на 1/8 частку у праві власності на будинковолодіння АДРЕСА_1 , яке складається з з житлового будинку загальною площею 42, 8 кв. м., житловою - 28, 7 кв. м., допоміжною - 14.1 кв. м. ( літ. А), стайні ( літ. Б), стодоли ( літ. В), гаражу ( літ. Г), літньої кухні ( літ. Д), вбиральні (літ. Е), що належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Сенечів Долинського району Івано-Франківської області помер його батько, ОСОБА_3 .

Після його смерті відкрилася спадщина за законом на 1/8 частку у праві власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , яка успадкована батьком після смерті його дружини ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заповіту батько не складав.

Спадкоємцями першої черги за законом є він, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , дочка спадкодавця.

Він прийняв спадщину, оскільки на день смерті батька постійно був зареєстрований та проживав у спадковому будинку за вказаною адресою.

Із довідки №404 від 19 жовтня 2021 року вбачається, що за даною адресою на день смерті батька була також зареєстрована дочка померлого, ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 хоч формально зареєстрована за вказаною адресою, проте не проживає в цьому житловому будинку з 2016 року по даний час. Вона не доглядала батька і не утримувала його, навіть не приїжджала на похорон свого батька, тобто на час відкриття спадщини відповідачка постійно не проживала у спадковому будинку по місцю реєстрації і не проживає в ньому на даний час.

22 жовтня 2021 року він звернувся до приватного нотаріуса Калуського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Депутат О. 3., із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, на підставі якої була заведена спадкова справа №54/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове нерухоме майно йому відмовлено у зв`язку з тим, що він не має документів, які підтверджують право власності спадкодавця на нерухоме майно, про що нотаріусом винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії №155/02-31 від 28 грудня 2021 року.

Таких документів не має, бо реєстрація права власності на нерухоме майно за життя матері не проводилася, про що свідчить довідка ОКП «Івано-Франківське ОБТІ» №459 від 05 листопада 2021 року.

Відмова нотаріуса у вчиненні вказаної нотаріальної дії не припиняє його право, як спадкоємця, на спадщину. Однак, він змушений звернутися до суду з даним позовом, оскільки не має можливості отримати правовстановлюючий документ на спадкове майно в позасудовому порядку.

Його батькові, ОСОБА_3 , за життя належала 1/8 частка будинковолодіння під АДРЕСА_1 , яка успадкована ним після смерті його дружини, ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , як обов`язкова частка після смерті дружини, оскільки на день її смерті батько був пенсійного віку. Інших 7/8 часток успадковані ОСОБА_5 за заповітом, який складений ОСОБА_4 на його користь.

Його батько, ОСОБА_3 прийняв спадщину, оскільки на день смерті своєї дружини постійно разом з нею проживав та був зареєстрований за однією адресою.

Батько прийняв спадщину, протягом шести місяців від дня смерті дружини не звертався до нотаріуса із заявою про відмову від прийняття спадщини. Він не оформив своїх спадкових прав на частку у спадковому майні і не отримав свідоцтва про право на спадщину, помер.

Отже , батько ОСОБА_3 був власником 1/8 частки у праві власності на спадкове будинковолодіння АДРЕСА_1 і на день своєї смерті не втратив права на це нерухоме майно.

Таким чином, 1/8 частка у праві власності на спадкове будинковолодіння за вказаною адресою належить йому від дня смерті батька, тобто від 15 березня 2017 року.

Позивач ОСОБА_1 в судові засідання не з`явився, подав заяву згідно якої просить справу №343/1280/22 за його позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту не проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування розглядати у його відсутності. Позовні вимоги підтримує, позов просить задоволити в повному обсязі. Погоджується на заочний розгляд справи у разі неявки відповідачки. Бажає, щоб його інтереси в суді представляв адвокат Оленин О.Ф. (а.с.41).

Представник позивача - адвокат Оленин О.Ф. (ордер серії АТ №1027236 а.с.44) в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі зіславшись на вищевикладені обставини. Просила позов задоволити. Не заперечила проти заочного розгляду справи.

Відповідачка ОСОБА_2 в судові засідання на виклики не з`явилася, причини своєї неявки суд не повідомила, хоч судом вживалися заходи щодо належного повідомлення відповідачки про дату, час та місце слухання справи, про що свідчать оголошення на офіційному сайті Долинського районного суду про розгляд справи (а.с.34, 48). Судові повістки, які направлялись відповідачці рекомендованою кореспонденцією, повернулась в Долинський районний суд з відміткою адресат за вказаною адресою не проживає (а.с.39-40). Відзиву на позовну заяву відповідачкою не подано.

Враховуючи те, що відповідачка ОСОБА_2 , в судові засідання на виклики, не з`явилась, відзиву на позовну заяву до суду не подано, суд, відповідно до положень ст.280 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів .

Суд, вислухавши пояснення представника позивача , дослідивши та оцінивши наявні в справі докази в їх сукупності, вважає, що в матеріалах справи достатньо даних, для вирішення спору. Даний позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного:

Ч. 1 ст. 315 ЦПК України, визначено перелік справ по встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав

фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Тобто у даній частині ст. 315 ЦПК України, ідеться про умови, за яких можливе встановлення інших юридичних фактів, крім тих, які перераховані у ч. 1 ст. 315 ЦПК. До таких умов віднесено: 1) встановлюваний факт повинен бути юридичним, тобто від його встановлення у особи виникають, змінюються або припиняються особисті чи майнові права; 2) якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року (із змінами та доповненнями), суд може встановлювати й інші факти, що мають юридичне значення.

Положеннями ч.ч.1, 6 ст.29 ЦК України передбачено, що місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.

Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Згідно з вимогами ст.3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» місце проживання це адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком понад шість місяців на рік, а місце перебування - це адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.23 Постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», будь-яка особа, яка постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається такою, що своєчасно прийняла спадщину.

Аналіз наведених норм права дає підстави стверджувати, що сама по собі реєстрація місця проживання разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини не може свідчити відповідно до ч.2 ст.1268 ЦК України про своєчасність прийняття спадщини.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд при ухваленні Постанови від 27.02.2019 у справі №471/601/17.

Відповідно до п. 2. постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 20.10.2021 підтверджує, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.9).

Після його смерті відкрилась спадщина за Законом.

Сторони по справі - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як діти спадкодавця, у першу чергу мають право на спадкування за законом.

На день смерті ОСОБА_3 , був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаною адресою була зареєстрована дочка спадкодавця та відповідачка по справі ОСОБА_2 .

Факт реєстрації ОСОБА_2 в спірному будинковолодінні підтверджується копією довідки №404 виданої Сенечівським старостинським округом Вигодської селищної ради Івано-Франківської області від 19.10.2021 (а.с.24).

Однак, позивач ОСОБА_1 , зазначив, що ОСОБА_2 на час відкриття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 хоч і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , але фактично не проживала, оскільки виїхала за межі України до Республіки Чехія.

Відповідно до копії акту обстеження матеріально-побутових умов і сімейних обставин від 22.07.2022, зі слів сусідів ОСОБА_2 , сестра ОСОБА_1 не брала участі в догляді та утриманні батька. ОСОБА_2 за даною адресою не проживає з 2016 року і не проживала у день смерті батька (а.с. 26).

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_6 пояснила, що позивач ОСОБА_1 та відповідачка ОСОБА_2 являються рідним братом та сестрою по лінії матері її батька ОСОБА_5 . Тітка ОСОБА_2 постійно їздила на

заробітки за межі України. Останній раз вона виїхали за межі України до Республіки Чехія на початку 2016 року і з цього часу в Україну не повернулась. В 2017 році помер її дідо ОСОБА_3 . Поховання ОСОБА_3 здійснював позивач по справі ОСОБА_1 ОСОБА_2 на похорон батька не приїжджала.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов до висновку, що на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 , його дочка, ОСОБА_2 постійно не проживала разом із спадкодавцем, хоча і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , а також у визначений законом строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими у судовому засіданні, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог в частині встановлення факту не проживання ОСОБА_2 разом із спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, оскільки це необхідно позивачу для оформлення спадщини після смерті батька ОСОБА_3 .

Позов в частині визнання за ОСОБА_1 , право власності в порядку спадкування на 1/8 частку у праві власності на будинковолодіння АДРЕСА_1 , що належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 також підлягає до задоволення виходячи з наступного:

Згідно з ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Ст.1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Ст.1261 ЦК України, передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч.1 ст. 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Визначення поняття непрацездатної особи міститься в ч.3 ст.75 СК України та в ст.1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Зокрема, непрацездатними є особи, які досягли встановленого законом пенсійного віку, або визнані інвалідами, у тому числі діти-інваліди, а також особи, які мають право на пенсію у зв`язку з втратою годувальника відповідно до закону.

Згідно зі ст. 1268 ЦК України, спадщина належить спадкоємцеві, незалежно від часу прийняття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

У відповідності до вимог ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ст. 1270 даного Кодексу встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Довідка №406 видана Сенечівським старостинським округом Вигодської селищної ради Івано-Франківської області 19.10.2021 свідчить про те, що згідно записів погосподарської книги №4 Сенечівського старостинського округу за 2016-2023 роки , номер погосподарського обліку 0459-1 за померлою гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 числиться будинковолодіння в АДРЕСА_1 (а.с.15).

Копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 підтверджує, що ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.10).

Після її смерті відкрилася спадщина, в склад якої входить будинковолодіння АДРЕСА_1 .

Як встановлено в судовому засіданні , ОСОБА_4 , все своє майно, заповіла ОСОБА_5 .

На момент відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 , її чоловік ОСОБА_3 , був пенсіонером, тобто, на момент смерті дружини він мав статус «непрацездатної особи», що відноситься до переліку осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадкуванні.

При цьому при розрахунку обов`язкової частки у спадщині слід виходити з того, що розмір усієї спадщини береться за одиницю, а частка спадкоємця за законом визначається шляхом поділу усієї спадщини на кількість спадкоємців за законом, які закликаються до спадкування, тобто тих, на користь яких відкрилася спадщина. При вирахуванні розміру обов`язкової частки припускається, що заповіту взагалі немає, а відтак враховуються частки усіх без винятку спадкоємців, закликаних до спадкування за законом, тобто тих, які були в живих на час відкриття спадщини (ст. 1222 ЦК).

Станом на час відкриття спадщини, в разі відсутності заповіту, спадкоємцями першої черги за Законом після смерті ОСОБА_4 , мали б бути: чоловік спадкодавиці ОСОБА_3 , (копія Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, номер витягу: 0 а.с.12) та діти спадкодавиці: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Тому розмір обов`язкової частки ОСОБА_3 у спадщині , становить 1/8 її частки, а саме 1/2 частини від тієї частки (1/4 частки), яку мав б успадкувати ОСОБА_3 за законом за відсутності заповіту.

Суд визнав, що ОСОБА_3 , у відповідності до ч.3 ст.1268 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки постійно проживав із спадкодавцем ОСОБА_4 , на час відкриття спадщини і протягом строку , встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявляв про відмову від неї.

Копія повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 підтверджує, що ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.9).

Після його смерті відкрилася спадщина, в склад якої входить 1/8 частка будинковолодіння по АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 та відповідачка ОСОБА_2 , як діти спадкодавця, у першу чергу мають право на спадкування за законом.

Суд визнав, що ОСОБА_2 , у відповідності до ч.3 ст.1268 ЦК України вважається такою, що не прийняла спадщину, оскільки постійно не проживала із спадкодавцем ОСОБА_3 , на час відкриття спадщини і протягом строку , встановленого ст. 1269 цього Кодексу, не подала нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 , є єдиною особою, яка звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , про що свідчить копія Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № витягу:66952362 від 22.10.2021 (а.с.14).

Родинні відносини між померлим ОСОБА_3 , та позивачем ОСОБА_1 , підтверджується копією повторного свідоцтва про народження ОСОБА_1 , серії НОМЕР_3 від 20.10.2021 де в графі батько записаний ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_4 (а.с.11).

Як встановлено в судовому засіданні позивач ОСОБА_1 , 22 жовтня 2021 року звернувся до приватного нотаріуса Калуського нотаріального округу Івано-Франківської області Депутат О.З. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом .

Згідно копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 155/02-31 приватного нотаріуса Калуського районного нотаріального округу Депутат О.З., від 28.12.2021, ОСОБА_1 , відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/16 частку у праві власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 . Відмову мотивовано тим, що згідно п.п. 4.1.5 п.4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів, щодо належності цього майна спадкодавцеві. Такі документи спадкоємцем подані не були (а.с.25).

Судом встановлено, що право власності на спадкове майно не оформлені, правовстановлюючі документи на нього відсутні.

Зміст правовідносин в даній справі полягає у тому, що 1/8 частка спірного будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 успадковане позивачем ОСОБА_1 , у порядку спадкування за законом. Однак, відсутність документів, що засвідчують право власності померлого ОСОБА_3 , на нерухоме майно та відмова нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину позбавляють позивача можливості оформити належне йому право на спадщину в нотаріальному порядку.

Відмова нотаріуса не припиняє права спадкоємця на отримання спадщини, а його право в такому випадку підлягає судовому захисту.

Враховуючи, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню, оскільки відсутність у спадкодавця правовстановлюючих документів на спадкове майно унеможливлює оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Таким чином, враховуючи, що спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , є його син, ОСОБА_1 , спадкоємець першої черги ОСОБА_2 , у відповідності до ч.3 ст.1268 ЦК України вважається такою, що не прийняла спадщину , інші спадкоємці які б мали право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , відсутні, а сам факт відсутності державної реєстрації переходів права власності на спадкове майно, не позбавляє спадкодавця власності на спірне майно, вимоги позивача як спадкоємця першої черги про визнання права власності на 1/8 частку будинковолодіння , яке знаходиться в АДРЕСА_1 в порядку спадкування є обґрунтованими.

Іншого способу захисту свого права , окрім як звернення до суду з даним позовом у позивача немає.

Копія технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 (а.с.16-23) свідчить про те, що будинковолодіння складається з житлового будинку загальною площею 42,8 кв.м., житловою площею 28,7 кв.м., допоміжною площею 14,1 кв.м., (літ.А), стайні (літ. Б), стодоли ( літ. В), гаражу ( літ. Г), літньої кухні ( літ. Д), вбиральні ( літ. Е).

Довідка №459 видана Івано-Франківським ОБТІ 05.11.2021 (а.с.23) свідчить про те, що реєстрація права власності на домоволодіння по АДРЕСА_1 в ОКП «Івано-Франківське ОБТІ» не проводилась. Загальна інвентаризаційна вартість майна становить 137847,00 грн.

На підставі ст.ст. 392, 1217, 1218, 1222, 1226, 1233, 1241, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 263-265, 280-282, 315, 354,355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту не проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - задоволити.

Встановити юридичний факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , постійно не проживала разом із спадкодавцем, ОСОБА_3 , на час відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_4 в житловому будинку АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 право власності на

1/8 частку житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 та складається: з житлового будинку загальною площею 42,8 кв.м., житловою площею 28,7 кв.м., допоміжною площею 14,1 кв.м., (літ.А), стайні (літ. Б), стодоли ( літ. В), гаражу ( літ. Г), літньої кухні ( літ. Д), вбиральні ( літ. Е), що належало ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , як обов`язкова частка у спадщині.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_4 , житель АДРЕСА_2 .

Відповідачка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя Долинського районного суду В.А.Тураш