Провадження № 2-зз/761/31/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Шаповала М.С.,

за участі:

представника заявника - Кишені В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Кишені Володимира Сергійовича про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Кишеня Володимир Сергійовичзвернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , вжиті ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 листопада 2019 року у справі №761/29527/19.

Вказану заяву мотивує тим, що ухвалою від 25 січня 2022 року заяву позивача про відмову від позову та закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя - задоволено. Вирішено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя - закрити. Повернуто ОСОБА_2 50 відсотків сплаченого судового збору.

Питання щодо скасування заходів забезпечення позову вирішено не було.

Представник заявника- адвокат Кишеня В.С. у судовому засіданні вимоги заяви підтримав, просив задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлені судом належним чином.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

За таких підстав судом визнано за можливе розглядати справу на підставі доказів, наявних у матеріалах справі, та за погодженням сторін й згідно поданих ними заяв.

Дослідивши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору суд по суті встановив.

З матеріалів справи судом було встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 листопада 2019 року заяву представника позивачки ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про забезпечення позову було задоволено.

Було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 .

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2022 року у справі №761/29527/19 заяву позивача про відмову від позову та закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя було задоволено.

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя було закрито.

Повернуто ОСОБА_2 (адреса місця проживання - АДРЕСА_3 ) 50 відсотків сплаченого судового збору, сплаченого згідно квитанції №127D451BF0 від 25 липня 2019 року та квитанції про сплату №87069 від 16 вересня 2019 року у розмірі 4 802,50 грн. (9 605,00 грн. - 50%).

Щодо вимог заявника про скасування заходів забезпечення, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч.ч.9 цієї ж статті, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Наведені у заяві про скасування заходів забезпечення позову обставини свідчать про те, що наразі необхідність у забезпеченні позову відпала.

За таких обставин, суд доходить висновку, що заява представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Кишені Володимира Сергійовича про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 158, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Кишені Володимира Сергійовича про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя - задовольнити у повному обсязі.

Скасувати заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , вжиті ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 листопада 2019 року у справі №761/29527/19.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: