єдиний унікальний номер 336/4372/22
провадження номер 2/336/3616/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2022 м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя в складі судді Карабак Л.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

02.09.2022 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Справу передано в провадження головуючого судді Карабак Л.Г. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2022.

Ухвалою від 14.09.2022 позовну заяву було залишено буз руху з наступних підстав.

Як вказано в позовній заяві, останнім місцем проживанням відповідача є адреса: АДРЕСА_1 .

Проте, в обґрунтування вказаного позивачем не надано жодного доказу, як і доказу того, що відповідач взагалі має зареєстроване місце проживання у Шевченківському районі м. Запоріжжя, або у м. Оріхів, Запорізької області.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа. Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову тощо.

За загальним правилом, передбаченим частиною другою ст. 28 ЦПК, позови до фізичних осіб пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.ч. 9,10 ст. 28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи). Позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Так, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №265 від 07.02.2022 «Про деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад», належним доказом зареєстрованого місця проживання фізичної особи є витяг з реєстрів територіальних громад, що передбачені Порядком створення, ведення та адміністрування реєстрів територіальних громад, затвердженим цією постановою.

На виконання вимог ст. 187 ЦПК України, суд звернувся з запитом до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

За відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Запорізькій області відсутня інформація про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно із ч.10 ст.187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Виходячи з контексту ч.10 ст.187 ЦПК України, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, але якщо буде мати відповідні відомості щодо того, що місцезнаходження майна відповідача знаходиться на території відповідного району, а відтак відноситься до його територіальної юрисдикції.

Для усунення недоліків позивачеві наданий 5-денний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, але станом на 19.09.2022 недоліки позову позивачем не усунуто.

Відповідно до тексту ухвали про залишення позовної заяви без руху позивач був попереджений, що у разі невиконання вимог ухвали суду позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо заявник не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається.

Відповідно до ч.6 ст.185 ЦПК України про повернення заяви суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

З врахуванням наведеного, відповідно до вимог ч.3 ст.185 ЦПК України, суд вважає, що позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст.ст.185, 258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також продовжений з підстав, викладених у п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя: Л.Г Карабак