Справа № 444/1193/22
Провадження № 2/444/604/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2022 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Мікула В. Є.

секретар судового засідання Садова І.З.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Добросинсько Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рава - Руська державна нотаріальна контора Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся в суд про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої позовні вимоги Позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати Позивача - ОСОБА_2 , яка до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. За життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким все своє майно заповіла Позивачці. У встановлений шестимісячний строк після смерті ОСОБА_2 . Позивач не звернулась у нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, оскільки проживала окремо від спадкодавця і не знала про наявність заповіту. Про наявність такого їй стало відомо лише в лютому 2022 р., коли Позивач прийшла в Добросинсько магерівську сільську раду для отримання квитанції про сплату податку за землю. Після чого Позивач звернулась в Рава Руську ДНК Львівської області із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , де їй було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини по заповіту після смерті ОСОБА_2 і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, що підтверджується листом № 77/01-16 від 06.06.2022 р. Позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки Позивачці не було відомо, що мати ОСОБА_2 заповіла їй все майно.

Просить позов задоволити та постановити рішення, яким продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить позов задоволити, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Представник відповідача Добросинсько Магерівської сільської ради, Львівського району Львівської області в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Однак, представник відповідача Добросинсько Магерівської сільської ради, Львівського району Львівської області надіслав на адресу суду клопотання про розгляд справи у відсутності представника. У вирішенні даної справи покладаються на думку суду.

Представник третьої особи Рава - Руської ДНК в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином та від неї не надходило на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

А тому, судом вирішено розгляд справи проводити за відсутності учасників справи та на підставі поданих до суду доказів.

Оскільки сторони в судове засідання не прибули, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксація судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У судовому засіданні було досліджено наявні в матеріалах справи письмові докази.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На підставі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати Позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

Довідка № 127 від 03.02.2022 р. підтверджує те, що ОСОБА_2 до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 .

Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва ( державний акт серія І-ЛВ № 045123).

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким все своє майно заповіла Позивачці.

Довідка № 269 від 22.02.2022 р. підтверджує те, що Позивач не проживала та не була зареєстрована з ОСОБА_2 до дня її смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) в АДРЕСА_1 .

У встановлений шестимісячний строк після смерті ОСОБА_2 . Позивач не звернулась у нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, оскільки проживала окремо від спадкодавця і не знала про наявність заповіту. Про наявність заповіту їй стало відомо лише в лютому 2022 р., коли Позивач прийшла в Добросинсько магерівську сільську раду для отримання квитанції про сплату податку за землю.

Після чого Позивач звернулась в Рава Руську ДНК Львівської області із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Після звернення в Рава Руську ДНК Львівської області, Позивачу було повідомлено, що Позивач пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини по заповіту після смерті ОСОБА_2 і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, що підтверджується листом № 77/01-16 від 06.06.2022 р.

Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру № 69141344 від 07.06.2022 р. відомості про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 відсутні, отже спадкова справа не заводилась.

Якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини з поважних причин, суд відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України може визначити додатковий строк для її подання.

Позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки Позивачці не було відомо, що мати ОСОБА_2 заповіла Позивачці все майно.

Позивач додатково повідомляє, що необізнаність про існування заповіту не тотожна таким обставинам, як відсутність інформації про смерть спадкодавця або спадкову масу. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність особи про складення заповіту на її користь є поважною причиною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ( постанова ВС від 06.09.2017р. № 315/765/14-ц, від 13.03.2019 р. № 656/219/18, від 20.02.2019р. №694/1179/17, від 2 вересня 2020р. № 288/1856/18, від 01.11.2021р. № 558/381/20)

Тому вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обґрунтованими.

Просить позов задоволити та постановити рішення, яким продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Незадоволення прохання Позивачки, щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться.

Позивач додатково повідомляє, що вона являється донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 та свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_3 .

Також надала суду довідку № 270 від 22.02.2022р., що Позивач займалась похованням матері ОСОБА_2 .

Позивач додатково повідомляє, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько Позивачки - ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_4 ).

Інших спадкоємців, передбачених цивільним законодавством України, немає.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, - кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями строк для прийняття спадщини нею встановлюється у три місяці.

Таким чином, закон встановлює строк для прийняття спадщини шість місяців з часу відкриття спадщини . У разі неподання заяви протягом цього строку спадкоємець вважається таким, що не прийняв спадщину , окрім випадку, коли спадкоємець постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1268 ЦК України). Однак, вказаний строк не є присічним і сам факт його пропуску не свідчить про втрату особою права на спадкування.

У пункті 24 постанови Верховного Суду України (далі - ВСУ) від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту (такий правовий висновок викладений у постанові ВСУ від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17 та підтриманий у постановах ВС/КЦС: від 10.01.2019 у справі № 263/1221/17; від 17.03.2021 у справі № 308/4272/19; від 22.02.2021 у справі № 644/7785/19).

Отже судом встановлено, що позивачу не було відомо про наявність заповіту матері, а тому в суду є всі підстави для задоволення позову.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Вищенаведене свідчить про необхідність задоволення позову в повному обсязі.

Керуючись ст, ст. 23, 200, 247, 258-259, 264-265, 319, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 (паспорт громадянина України серія НОМЕР_5 , виданий Жовківським РВ УМВС України у Львівській області 03.06.1998 року, ІПН НОМЕР_6 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Мікула В. Є.