У Х В А Л А

"13" квітня 2022 р.

м. Київ

справа № 755/2853/22

провадження № 2/755/3193/20

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшли матеріали позовної заяви № 755/2853/22 (Провадження № 2/755/3193/22) ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Разом з тим, згідно бази даних автоматизованої системи документообігу суду 18.08.2021 року у провадження судді Дніпровського районного суду м. Києва Арапіної Н.Є. надійшли матеріали аналогічної позовної заяви № 755/13932/21 (Провадження № 2/755/6796/21) ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, щодо якої ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20 серпня 2021 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Згідно положень п. 2 ч. 2 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Під зловживанням процесуальними правами маємо розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату. Такі дії, однак, мають повністю штучний характер, подібно тому, як удавана угода у цивільному праві вчиняється лише для цілей прикриття іншої угоди.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до положення п. 6 ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадках, коли заявником подано до цього самого суду іншу заяву, з аналогічним складом учасників справи, з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такої заяви на час вирішення питання про прийняття її до провадження та призначення до судового розгляду, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення заяви або залишення її без розгляду.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, у зв`язку із знадходженням у провадженні суду аналогічної позовної заяви, яка раніше розподілена системою документообігу суду судді Арапіній Н.Є. за № 755/13932/21 (Провадження № 2/755/6796/21).

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 44, 185, 261, 252-354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,- повернути заявникові.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасники судового розгляду мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Суддя: В.І. Галаган