Справа № 750/5637/22
Провадження № 2/750/1357/22
03 жовтня 2022 року м. Чернігів
Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Карапута Л.В. розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чепурної Наталії Вікторівни про звільнення від сплати судового збору по справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення дії трудового договору, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди,
в с т а н о в и л а :
12.07.2022 року позивач звернулася до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 25.02.2022 року та моральної шкоди в розмірі 2000 грн. 00 коп.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 12.09.2022 позовну заяву залишено без руху.
27.09.2022 представником позивача подане клопотання про звільнення від сплати судового збору, в зв`язку з тим, що позивач перебуває у скрутному матеріальному становищі.
Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права. Практика, у тому числі у справах проти інших держав, має застосовуватись органами державної влади, зокрема судами. Згідно з рекомендацією Комітету міністрів Ради Європи від 14.05.81 №R (81)7 щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, та сталої практики ЄСПЛ вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, а попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.
Також ЄСПЛ виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що може бути сплачений заявником. Адже невиправдано великий розмір, який не враховує фінансового становища заявників, а обчислюється на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Така позиція була викладена у справі «Георгел та Георгета Стоїческу проти Румунії».
При розгляді справ ЄСПЛ установлює, чи був дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи та правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді. Для того щоб гарантувати такий справедливий баланс та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від сплати судового збору тих заявників, які можуть довести своє погане фінансове становище.
Отже, на переконання ЄСПЛ, при визначенні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансових можливостей заявника, а також обставини конкретної справи та стадію провадження.
Законом «Про судовий збір» визначено, що підставою для відстрочки або розстрочки сплати судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення рішення у справі, а також зменшення розміру судового збору або ж звільнення від його сплати є майновий стан сторони. Отже, як убачається з практики ЄСПЛ, підставою для відповідного рішення суду може бути «фінансовий стан». А за національним законом, «майновий стан» особи.
Таким чином, основою визначення фінансового стану сторони, на думку ЄСПЛ, є наявність чи відсутність у сторони «вільних» коштів, які необхідно сплатити. Поняття ж «майновий стан» набагато ширше. Майном уважається окрема річ, сукупність речей, у тому числі гроші, а також майнові права та обов`язки.
Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що представник позивача з метою обґрунтованого вирішення клопотання про відстрочення сплати судового збору, мав подати до суду не тільки відомості щодо доходів позивача, а й відомості з банківської установи про відсутність коштів на рахунках у банківській установі, та дані про майно позивача з державних реєстрів, в зв`язку з чим суд не знаходить підстав для задоволення клопотання про звільненя від сплати судового збору.
Керуючись ст. ст. 136 ЦПК України,
в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чепурної Наталії Вікторівни про звільнення від сплати судового збору по справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення дії трудового договору, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди, відмовити.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).
Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду.
Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Л.В. Карапута