"26" вересня 2022 р. Справа № 363/5286/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Строкань В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Вишгороді у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

7 грудня 2021 року позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою, обґрунтовуючи її тим, що 25 листопада 2000 року між ним та відповідачем було укладено шлюб, зареєстрований Центральним відділом реєстрації шлюбів міста Києва, актовий запис №2221. У шлюбі у них народились діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Спільне подружнє життя у сторін не склалось, через те, що їх нічого не пов`язує, крім спільних дітей. Шлюб існує лише формально, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, а тому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Ухвалою від 8 грудня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

На виконання вимог ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 8 грудня 2022 року позивачем подано до суду уточнена позовна заява про розірвання шлюбу та заява від відповідача про відсутності спору щодо підсудності.

Після виконання судом вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, ухвалою суду від 14 лютого 2022 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження. Розгляд справи призначено на 12:00 25 березня 2022 року.

Судове засідання, призначене на 25 березня 2022 року не відбулося у зв`язку із введенням 24 лютого 2022 року в Україні воєнного стану згідно Указу Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку із проведенням бойових дій на території Вишгородського району Київської області та згідно Наказу Голови Вишгородського районного суду Київської області Котлярової І.Ю. № 5а від 2 березня 2022 року «Про визначення особливостей роботи Вишгородського районного суду Київської області в умовах воєнного часу».

З урахуванням наказу виконуючого обов`язки Голови суду від 4 квітня 2022 року

№ 8-а «Про скасування наказу №5а від 2 березня 2022 року «Про визначення особливостей роботи Вишгородського районного суду Київської області в умовах воєнного часу», наступну дату судового засідання визначено - 09:30 1 червня 2022 року, про що повідомлено сторін судовими повістками про виклик та смс-повідомленнями.

У зв`язку із неявкою у судове засідання сторін, а також відсутністю від позивача заяви про можливість розгляду справи у його відсутності, розгляд справи було відкладено на 12 липня 2022 року 09:30 про що повідомлено сторін судовими повістками про виклик та смс-повідомленнями. При цьому, як убачається із конвертів, надісланих сторонам із судовими повітками про виклик на 12 липня 2022 року, вони повернулися до суду без вручення адресатам з причин «за закінченням терміну зберігання».

Судові засідання, призначені на 12 липня та 15 серпня 2022 року не відбувалися, у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. При цьому сторони не з`являлися до суду.

У судове засідання, призначене на 26 вересня 2022 року сторони не з`явились. При цьому конверти із судовими повістками про їх виклик до суду на 15 серпня та 26 вересня 2022 року повернулися до суду без вручення адресатам з причин «за закінченням терміну зберігання», проте згідно довідки про доставку, 26 серпня 2022 року ними отримано смс-повідомлення про виклик до суду на 26 вересня 2022 року. Причини поважності неявки до суду не повідомили та від позивача не надходило заяви про можливість розгляду справи у його відсутності.

Враховуючи тривалий час перебування справи у провадженні суду, а також те, що позивач, звернувшись до суду з позовною заявою, у судові засідання не з`являється без поважних причин, не цікавиться розглядом справи, не підтвердив актуальність поданої позовної заяви та можливість розгляду справи у його відсутності, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно із частиною п`ятою статті 223 та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Водночас, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи те, що позивач, будучи повідомлений про день час та місце розгляду справи, шляхом доставлення йому смс-повідомлення, без поважних причин не з`явився у жодне судове засідання, заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду, на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Керуючись частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частинами першою, другою

статті 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати сторонам для відома.

Роз`яснити, що особа, заява якої залишена без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Лукач