Справа № 175/2734/21
Провадження № 2-п/175/10/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2022 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої: судді Бойко О.М.

за участю секретаря судового засідання: Кучеренко О.Ю.

про перегляд заочного рішення по цивільній справі №175/2734/21-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, Лисичанський міський відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,-

В С Т А Н О В И В:

10 лютого 2022 року Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області було ухвалено заочне рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, Лисичанський міський відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню. Згідно даного рішення позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, Лисичанський міський відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню задоволено, визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис від 04 жовтня 2016 року вчинений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М., зареєстрований в реєстрі за № 8701 та стягнуто з Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) сплачений при зверненні до суду з позовом та судовий збір в сумі 908 (дев`ятсот вісім) гривень, та сплачені за подачу заяви про забезпечення позову 454, 00 (чотириста п`ятдесят чотири) гривень. Крім того, додатковим рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 02 березня 2022 року було доповнено резолютивну частину заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2022 року ухваленого по цивільній справі №175/2734/21 (провадження №2/175/840/21) за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, Лисичанський міський відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, наступним абзацом:

«Стягнути з Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) суму судових витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн. (десять тисяч гривень 00 коп.)».

18 липня 2022 року до суду надійшла заява представника АТ КБ «ПриватБанк» за довіреністю Пелих Я.М. про перегляд заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10 лютого 2022 року. В обґрунтування заяви відповідач вказує на те, що рішення було ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права за їх відсутності, що позбавило їх реалізувати свої процесуальні права, а також ж порушило принцип змагальності сторін. Також зазначають, що при винесенні додаткового рішення від 02 березня 2022 року суд поверхнево поставився до питання щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу та зробив необґрунтований висновок, що в матеріалах справи наявні належні та достатні обґрунтування суми понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу, пов`язану з розглядом справи, оскільки в матеріалах справи відсутні виписки по рахунку, в яких відображено платіж ОСОБА_1 в сумі 10 000 (десять тисяч) грн.

Представник Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» підтримав заяву про перегляд заочного рішення від 10 лютого 2022 року та просив її задовольнити.

Позивачка ОСОБА_1 ті її представник за довіреністю ОСОБА_2 надали заперечення щодо перегляду заочного рішення суду від 10 лютого 2022 року та просили суд залишити заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приват Банк» про перегляд заочного рішення від 10 лютого 2022 року без задоволення.

Вивчивши матеріали вказаної цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд, вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як встановлено в судовому засіданні, що також підтверджується матеріалами справи, відповідач по справі Акціонерне товариство Комерційний банк «Приват Банк» у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується судовою повісткою, однак до судового засідання не з`явився та про причини неявки суд не повідомив, а тому зі згоди представника позивача на підставі ст. 224 ЦПК України суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Крім того, відповідно до ч. 2, 3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Водночас, представником відповідача в заяві вказано, що ним було подано апеляційну скаргу на додаткове рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 02 березня 2022 року щодо стягнення з нього судових витрат, яку згідно з ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 13 червня 2022 року повернуто скаржнику у зв`язку з порушенням порядку оскарження додаткового рішення та роз`яснено, що Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» є відповідачем по справі, але із заявою про перегляд додаткового (заочного) рішення, у порядку встановленому законом, до суду першої інстанції не звертався, а тільки у разі залишення заяви про перегляд заочно рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, а отже оскарження заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області представником відповідача в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Також, строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10 лютого 2022 року порушено, оскільки станом на 01 червня 2022 року відповідач Акціонерне товариства Комерційний банк «ПриватБанк» був обізнаний про винесення заочного рішення Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області від 10 лютого 2022 року, натомість відповідач розраховує строк на подання заяви про перегляд заочного рішення з дати отримання ним ухвали Дніпровського апеляційного суду від 13 червня 2022 року, що суперечить вимогам ч. 3 ст. 284 ЦПК України.

Крім того, суд звертає увагу, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права (ст.8 Констиутції України).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Так, усправі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини наголосив, що «право на справедливий судовий розгляд, яке гарантованопунктом 1 статті 6 Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип стверджує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру» (п.40 Рішення від 3 квітня 2008 року, заява №3236/03).

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків ( п.41 Рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, заява № 3236/03).

Так, у ході розгляду заяви було встановлено, що підстав для скасування заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ухваленого по справі №175/2734/21-ц за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, Лисичанський міський відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню у суду немає, оскільки відповідачами до заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які мали б істотне значення для правильного вирішення справи та можуть привести до ухвалення іншого рішення, протилежного заочному.

Таким чином, відсутня правова сукупність підстав для перегляду заочного рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

У задоволенні заяви представника АТ КБ «ПриватБанк» за довіреністю Пелих Я.М. про перегляд заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10 лютого 2022 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, Лисичанський міський відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню відмовити.

Роз`яснити Акціонерному товариству Комерційний Банк «ПриватБанк» , що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: