Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" квітня 2022 р. Справа153/197/22

Провадження2/153/50/22-ц

Ямпільський районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Гаврилюк Т. В.

за участю секретаря судового засідання Шарко Л. В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у місті Ямпіль Могилів-Подільського району Вінницької області

цивільну справу №153/197/22 за правилами загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Ямпільської міської ради Могилів-Подільського району Вінницької області про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із вищевказаним позовом. Свої вимоги мотивує наступним: ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після смерті матері залишилась спадщину у вигляд земельної ділянки, яка розташована на території с.Дзигівка Могилів-Подільського району Вінницької області. За життя її мати ОСОБА_2 13 січня 2008 року склала заповіт, яким усе своє майно, де б воно не було і з чого воно не складалось, у томі числі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом, вона заповіла своїй дочці. За існування заповіту їй відомо не було. На початку лютого 2022 року в Дзигівському старостинському окрузі їй було вручено оригінал вищевказаного заповіту. При зверненні до приватного нотаріуса з метою оформлення спадкових прав їй було відмовлено, у зв`язку із пропуском встановленого строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Позивач вважає, що відсутність у неї відомостей про існування заповіту, з незалежних від неї причин, є поважною причиною пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом. У зв`язку із чим, просить суд визначити їй додатковий строк для подання нею заяви до нотаріуса про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом, що відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, подала до суду письмову заяву за вхід.№1725 від 04.04.2022 про розгляд справи у її відсутність. Заявлені позовні вимоги підтримала та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача Ямпільської міської ради Могилів-Подільського району Вінницької області в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву за вхід.№1866 від 11.04.2022 року про розгляд справи у відсутність представника міської ради. Не заперечує проти задоволення позову.

Згідно з ч.ч.3-4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заяви, клопотання: клопотання позивача про витребування доказів, заяви позивача та представника відповідача про розгляд справи без їх участі.

Інші процесуальні дії у справі: відкриття провадження у справі, призначення підготовчого судового засідання та витребування доказів, прийняття справи до свого провадження та призначення підготовчого судового засідання, про що постановлено ухвали окремими процесуальними документами.

Судом встановлені такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини:

Із досліджених судом письмових доказів, що є у справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась ОСОБА_3 , матір`ю якої є ОСОБА_2 (копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с.6).

З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 встановлено, що ОСОБА_3 після реєстрації шлюбу змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 » на прізвище чоловіка « ОСОБА_1 » (а.с.7).

З копії заповіту від 30 січня 2008 року встановлено, що ОСОБА_2 усе своє майно, де б воно не було і з чого б не складалось, у тому числі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона матиме право за законом, заповіла своїй дочці ОСОБА_1 (а.с.8).

З копії Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №493539 встановлено, що ОСОБА_2 на праві власності належала земельна ділянка площею 1,7750 га на території Дзигівської сільської ради Ямпільського району Вінницької області (а.с.9).

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзигівка Ямпільського району Вінницької області померла ОСОБА_2 (а.с.10).

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №68669952 від 23.02.2022 року встановлено, що після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заведена (а.с.22).

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам, суд зазначає наступне.

Згідно із ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

За таких обставин, суд приймає визнання відповідачем позову, оскільки воно не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідачів).

Згідно ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1223 ЦК ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітами після смерті матері ОСОБА_2 .

Звертаючись до суду із даним позовом, ОСОБА_1 вказала, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини була її необізнаність про існування заповіту складеного її матір`ю ОСОБА_2 .

Відповідно до Постанови судової палата у цивільних справах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 р. у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 р. у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 р. у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 р. у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Причину пропуску позивачем встановленого строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , суд визнає поважною.

При розгляді даної справи предмет доказування доведений позивачем відповідними доказами, при чому, їх аналіз дозволяє зробити висновок про те, що вони є належними, допустимими та достовірними як кожний окремо, так і у взаємному зв`язку в їх сукупності.

Тому, суд має підстави відповідно до ст.1272 ЦК України для надання позивачеві додаткового строку, необхідного для подання заяви про прийняття спадщини.

Виходячи із наведеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог і має підстави для задоволення позову в повному обсязі.

На стягнення судових витрат позивач не наполягає. Користуючись принципом диспозитивності визначеним ч.1 ст.13 ЦПК України, суд не виходить за межі заявлених позовних вимог, а тому підстав для стягнення судових витрат із відповідача на користь позивача не вбачається.

Керуючись ст.ст.11, 200, 206, 247, 258-265, 351, 352, 353, 354, 355 ЦПК України і на підставі ст.ст.1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк терміном в три місяці, для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом, що відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзигівка Могилів-Подільського району Вінницької області.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Т. В. Гаврилюк