Справа № 282/816/22
Провадження № 2/282/164/22
У Х В А Л А

Іменем України

30 вересня 2022 року

смт.Любар

Суддя Любарського районного суду Житомирської області Носач В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Національної академії аграрних наук України, ОСОБА_2 , Державного підприємства «Дослідне господарство «Нова перемога» Інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України, третя особа без самостійних вимог - Інститут сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України про визнання наказу про звільнення незаконним та його скасування, про визнання наказу про призначення на посаду незаконним та його скасування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Любарського районного суду Житомирської області з позовом до Національної академії аграрних наук України, ОСОБА_2 , Державного підприємства «Дослідне господарство «Нова перемога» Інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України, третя особа без самостійних вимог - Інститут сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України про визнання наказу про звільнення незаконним та його скасування, про визнання наказу про призначення на посаду незаконним та його скасування.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до визначеного ст.8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» права на повноважний суд, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Вказана норма кореспондується з положеннями ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої в поняття «суд, встановлений законом», входить лише той суд, до підсудності якого віднесений розгляд тієї чи іншої справи.

Дослідивши позовну заяву та додані документи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

При зверненні до суду із даним позовом позивач у позовній заяві вказав, що іншого позову (позовів) до цих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав він не заявляв та відповідних судових справ на даний час в судах не має.

Проте, як слідує із інформації, яка міститься у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, дане твердження позивача не відповідає дійсності.

Так, ухвалою Любарського районного суду від 16.02.2022 повернуто позов ОСОБА_1 до Національної академії аграрних наук України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Інститут сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України про визнання незаконним та скасування наказу, у справі №334/94/92/21; ухвалою Любарського районного суду від 16.02.2022 повернуто позов ОСОБА_1 до Національної академії аграрних наук України про поновлення на посаді, у справі №334/9603/21; ухвалою Любарського районного суду від 18.03.2022 залишено без розгляду позов ОСОБА_1 до Конкурсної комісії для проведення конкурсу на посаду директора Державного підприємства «Дослідне господарство» «Нова Перемога» інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України, Державного підприємства «Дослідне господарство» «Нова Перемога» інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, у справі №331/9692/21; ухвалою Любарського районного суду від 19.08.2022 повернуто позов ОСОБА_1 до Національної академії аграрних наук України, Державного підприємства «Дослідне господарство» «Нова Перемога» Інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, у справі №334/9491/21.

Крім того, згідно даних реєстру судової влади вбачається, що позивач з грудня 2021 року та протягом 2022 року звертався до судів різних інстанцій з позовами про скасування наказу Національної академії аграрних наук України №496-к від 02.12.2021 про звільнення його з посади виконуючого обов`язки директора Державного підприємства "Дослідне господарство "Нова Перемога" Інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку, що встановлено ухвалою Запорізького апеляційного суду від 13.09.2022 року постановленій у справі №334/9617/21.

Так, в ухвалі Запорізького апеляційного суду від 13.09.2022 вказано, що 14 грудня 2021 року суддя Печерського районного суду міста Києва Литвинова І.В. повернула позов за заявою позивача у справі №757/65680/21-ц; 06 січня 2022 року суддя Печерського районного суду міста Києва Волкова С.Я. відправила до Любарського районного суду Житомирської області аналогічний позов у справі №757/66071/21-ц; 28 грудня 2021 року суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Аблов Є.В. залишив без руху аналогічний позов у справі № 640/37732/21; 22 грудня 2021 року суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрівська Н.А. аналогічний позов у справі №640/36266/21 повернула без розгляду, посилаючись на те, що відповідно до діловодство спеціалізованого суду (ДСС) містить відомості про те, що до Окружного адміністративного суду міста Києва ОСОБА_1 подав позовні заяви, яким присвоєно номери: 640/36263/21, 640/36266/21 та 640/36547/21, які містять аналогічні позовні вимоги.

14 грудня 2021 року суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Мамедова Ю.Т. повернула аналогічний позов без розгляду у справі №640/36263/21.

Також вказано, що у провадженні судді Окружного адміністративного суду міста Києва Добрівської Н.А. знаходяться адміністративні справи №640/36266/21 та № 640/36547/21 за позовом ОСОБА_1 до Національної академії аграрних наук України, Конкурсної комісії для проведення конкурсу на посаду директора Державного підприємства «Дослідне господарство «Нова перемога» інституту сільського господарства полісся Національної академії аграрних наук України», треті особи - Інститут сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України, Державне підприємство Дослідне господарство «Нова перемога» інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України. Первинна профспілкова організація Державного підприємства «Дослідне господарство «Нова перемога» інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України», у яких позивач просить суд: визнати незаконним та скасувати наказ Національної академії аграрних наук України № 496-к від 02 грудня 2021 року «Про звільнення ОСОБА_1 »; поновити ОСОБА_1 на посаді виконуючого обов`язки директора Державного підприємства Дослідне господарство «Нова Перемога» Інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно із положеннямист. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Частини 3 та 4 ст. 44 ЦПК України визначають, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Отже, враховуючи, що позивач ОСОБА_1 протягом короткого проміжку часу подав більше десяти позовних заяв про скасування наказу Національної академії аграрних наук України №496-к від 02.12.2021 про звільнення його з посади виконуючого обов`язки директора Державного підприємства "Дослідне господарство "Нова Перемога" Інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку, штучно змінюючи підстави для їх прийняття, наявні підстави вважати, що такі дії вчинені з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями, що свідчить про зловживання ним процесуальними правами і є підставою для залишення позову без розгляду.

Реалізація принципу змагальності в цивільному судочинстві спонукає учасників справи та їх представників до використання всіх можливих механізмів захисту права, у зв`язку з чим ними можуть допускатися і певні зловживання. Водночас слід наголосити, що зловживання правом має розглядатися як процесуальне правопорушення виключно за умови встановлення причино-наслідкового зв`язку між зловживанням та завданою шкодою (встановленням певних ризиків) іншому учаснику справи. Тобто, зловживання процесуальним правом як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в порушенні умов належної реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав іншими учасниками справи.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 06.09.2018, справа №552/2378/17).

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначені ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України. Зокрема, учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас учасник справи зобов`язаний: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду, розглядаючи справу №552/2378/17, визначив зловживання, як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення який полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14. «Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій» (окрема думка судді Валентини Сімоненко щодо постанови ВС від 02 жовтня 2019 року у справі №750/3021/18).

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що позивачем ОСОБА_1 подано більше десяти позовів про скасування наказу Національної академії аграрних наук України №496-к від 02.12.2021 про звільнення його з посади виконуючого обов`язки директора Державного підприємства "Дослідне господарство "Нова Перемога" Інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку до різних судів, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, а тому суд дійшов висновку, що позивач допустив зловживання процесуальним правом при зверненні з позовом до суду, що суперечить завданню цивільного судочинства.

Залучення до розгляду справи у якості відповідача ОСОБА_2 та заявлення вимоги про скасування наказу про його звільнення суд розцінює як створення штучних підстав для прийняття даного позову до розгляду.

Згідно ч. 3ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись ст.ст.2-4, 13, 44, 175, 177, 185, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національної академії аграрних наук України, ОСОБА_2 , Державного підприємства «Дослідне господарство «Нова перемога» Інституту сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України, третя особа без самостійних вимог - Інститут сільського господарства Полісся Національної академії аграрних наук України про визнання наказу про звільнення незаконним та його скасування, про визнання наказу про призначення на посаду незаконним та його скасування - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Житомирського апеляційного суду через Любарський районний суд Житомирської області.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Носач