Справа № 948/118/21
Номер провадження 2/948/14/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2022 Машівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Кравець С.В.,

за участю секретаря Порохні І.І.,

розглянувши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Рябченка Павла Федоровича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції

в с т а н о в и в :

у провадженні Машівського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору державний реєстратор відділу з питань надання адміністративних та реєстраційних послуг Карлівської РДА Полтавської області Мирошниченко С.А. про визнання недійсним договору про встановлення права користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзису). Судове засідання по справі призначене на 09 год 00 хв 05 квітня 2022 року.

31.03.2022 на електронну адресу суду від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Рябченка П.Ф. надійшло клопотання,яке не підписане кваліфікованим електронним підписом (КЕП), з проханням провести судове засідання призначене на 05 квітня 2022 р., у режимі відеоконференції з Карлівським районним судом, так як відповідач і він зацікавлені в тому, щоб судове засідання відбулося, але вони з`явитися не можуть, у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану та великою територіальною віддаленістю їх від суду, а також обмеженням руху транспорту.

У Розділі 3 глави 1 параграфу 2 Цивільно процесуального кодексу України визначено порядок подання заяв з процесуальних питань.

Відповідно до чч.2,4 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Розглянувши подане клопотання суд зазначає таке.

Відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, з 05 жовтня 2021 року офіційно функціонують три окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС): «Електронний кабінет»; «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Так, для успішного користування сервісами згідно з вимогами процесуального законодавства (пункту 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, пункту 6 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства, пункту 6 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України) адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки мають зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.

Разом з цим, відповідно до пункту 25 Положення про порядок функціонування окремих підпистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ в суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».

В той час, пунктом 59 розділу IV «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підпистем (модулів) ЄСІТС встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Відповідно до ст.ст. 5,6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до п.23 ч.1 ст.1 Закону України «Про електроні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Таким чином, враховуючи норми законодавства, оскільки на сьогодні початок функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС не забезпечено, то процесуальні та інші пов`язані з розглядом судових справ документи в електронному вигляді можуть подаватися до суду в електронному вигляді та відповідно мають реєструватися судом не лише у випадку їх надходження з підсистеми «Електронний суд», а й у випадку надходження з будь-якої не забороненої адреси в Україні, якщо такі документи підписані кваліфікованим електронним підписом (далі КЕП).

Натомість, подане адвокатом клопотання направлене електронною поштою, але не скріплене КЕП, що свідчить про те, що отриманий документ оформлений неналежним чином.

Враховуючи викладене, подане представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Рябченком П.Ф. клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції від 31.03.2022 р., слід повернути йому без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 183,260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Рябченка Павла Федоровича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя С.В. Кравець