Справа № 297/709/22
01 квітня 2022 року м. Берегове
Берегівський районний суд Закарпатської області в особі:
головуючого ІЛЬТЬО І. І.,
при секретарі: Гарані О.А
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Берегово цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Берегівської міської ради про визнання права власності на квартиру,
Позивач ОСОБА_1 звернувся в Берегівський районний суд з позовом до виконавчого комітету Берегівської міської ради про визнання права власності на квартиру, вказавши, що він є єдиним спадкоємцем за законом на квартиру АДРЕСА_1 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_3 .
Рішення суду необхідно позивачу для реєстрації права власності на вказану квартиру, оскільки йому було відмовлено в цьому з тих підстав, що відсутні правовстанолюючі документи, які підтверджують право власності.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, згідно заяви просить розглянути справу без його участі. Позовні вимоги підтримує та просять задовольнити в повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечує.

Представник відповідача виконавчого комітету Берегівської міської ради в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся, а тому по справі необхідно постановити заочне рішення, відповідно до ст. 280 ЦПК України через неявку відповідача в судове засідання.

Перевіривши матеріали справи, з`ясувавши повно і всебічно обставини, на які позивач посилався, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на ствердження цих обставин в їх сукупності, суд вважає позов задовольнити, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 24.10.1994 року ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 .

Також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 10.06.2021 року.

Крім того, раніше, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 померла і мати позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

Після смерті батьків позивача відкрилася спадщина до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 , який належав спадкодавцям на праві спільної сумісної власності.

Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 "Про судову практику в справах про спадкування" від 30 травня 2008 року, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою (ст. 328 ч.2, ст. 392 ЦК України).

Статтею 392 ЦК України встановлено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 182 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що вимоги позивача є обґрунтованими та доведеними і такими, що підлягають до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 328, 392, 1261, 1264 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 76, 78, 81, 82, 89, 206, 229, 235, 247 ч. 2, 259, 263, 264, 265, 268, 280-284, 353, 355, 356 ЦПК України, суд,-

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , право власності в цілому на квартиру під АДРЕСА_1 , загальною площею 46,20 кв.м..

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Іван ІЛЬТЬО