Справа № 194/1545/21
Номер провадження № 2/194/150/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2022 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.,

за участю секретаря судового засідання Виходцевої А.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в спрощеному провадженні цивільну справу за позовною заявою ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» до Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, КНП «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Селіванов О.А. звернувся до Тернівського міського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, КНП «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_3 про скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ОСОБА_3 працював на дільниці конвеєрного транспорту №1 шахти «Західно-Донбаська» на ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в якості гірника підземного 3 розряду з 09 листопада 2009 року по 31 травня 2016 року. 31 травня 2016 року розпорядженням ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 31 червня 2016 року №93 ОСОБА_3 був звільнений у зв`язку з виявленою невідповідністю виконуваній роботі за станом здоров`я, п.2 ст. 40 КЗпП України. 20 вересня 2016 року Українським НДІ промислової медицини в м. Кривий Ріг у ОСОБА_3 виявлені професійні захворювання. В подальшому проведено розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання та складено відповідний Акт форми П-4. ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» вважає, що відомості, викладені в акті розслідування причини хронічного професійного захворювання ОСОБА_3 від 13 жовтня 2016 року не відповідають дійсності. Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області «Про утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння)» від 03 жовтня 2016 року №235-ПЗ утворено комісію та зобов`язано провести протягом 10 днів розслідування причин виникнення професійного захворювання у ОСОБА_3 та скласти акт відповідно до п. 86-88 Порядку № 1232. Під час проведення розслідування випадку професійного захворювання у ОСОБА_3 комісією з розслідування не були виконані вимоги Порядку № 1232, а саме: не розроблено програму розслідування виникнення професійного захворювання; не проведено розподіл функцій між членами комісії; не проводилися засідання комісії; не проведено оцінку умов праці працівника за матеріалами результатів обстежень і досліджень протоколу важкості та напруженості праці, раніше проведеної атестації робочих місць; не одержано письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання. Так, на виконання вимог п. 81 Порядку №1232 головою комісії не була складена «програма заходів з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння)», яка була б розрахована на період розслідування профзахворювання з 04 жовтня 2016 року по 13 жовтня 2016 року, що підтверджується відсутністю будь-яких протоколів засідань комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання та вказує на формальність розслідування причин виникнення професійного захворювання у ОСОБА_3 . Крім того, в порушення п. 117 Порядку №1232 комісією не була надана належна оцінка причин виникнення хронічного професійного захворювання у ОСОБА_3 , поза увагою комісії залишилися результати медичних оглядів працівника. Медична комісія не приймала необхідних дій щодо не допущення виникнення у ОСОБА_3 профзахворювання при наявності перших ознак професійного захворювання. Просить визнати акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання ОСОБА_3 від 13 жовтня 2016 року за формою П-4 незаконним та скасувати його, судові витрати розподілити згідно норм ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_3 надав суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову, оскільки комісія при складанні акту за формою П-4 керувалася інформацією, зазначеною ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини м. Кривий Ріг» в повідомленні про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3, оскільки комісія не визначає самостійно підприємство, на якому необхідно провести розслідування, та не визначає зв`язок професійного захворювання працівника з умовами праці на іншому підприємстві, оскільки дані повноваження має лише спеціалізований лікувально-профілактичний заклад «Український науково-дослідний інститут промислової медицини м. Кривий Ріг». Акт за формою П-4 підписаний членами комісії з розслідування, затверджений головним санітарним лікарем та завірений печаткою. Будь-які зауваження, пропозиції стосовно додаткового вивчення умов праці працівника і протоколу важкості та напруженості праці або необхідності одержання письмових пояснень посадових осіб, не виносилися та окремі думки не висловлювалися, зокрема представниками позивача. Позивачем не оскаржувалося ні повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 21 вересня 2016 року, ні інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання. Також, просив застосувати строк позовної давності, оскільки позивач звернувся до суду після спливу позовної давності.

Представник відповідача Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що він є неналежним відповідачем, оскільки виконання вимог позивача не належить до повноважень Фонду. Крім того, жоден нормативно-правовий акт не передбачає право оскарження та скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4, а оскарженню підлягає рішення спеціалізованого профпатологічного закладу про встановлення діагнозу професійного захворювання.

Представник відповідача Головного управління держпраці у Дніпропетровській області надав суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову, оскільки саме позивачем ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надано повідомлення від 07 липня 2016 року № 1676 про умови праці ОСОБА_3 , після чого Головним управлінням держпраці у Дніпропетровській області було складено інформаційну довідку від 29 липня 2016 року та надіслано до ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Будь-яких відомостей про те, що ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» не згодні з даними, викладеними в інформаційній довідці, та будуть оскаржувати її в судовому порядку до Головного управління держпраці у Дніпропетровській області не надходило. Отже, при складані інформаційної довідки та проведенні розслідування причин виникнення хронічних професійних захворювань у ОСОБА_3 дотримано процедуру, яку визначено Порядком № 1232.

Представник відповідача КНП «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради надав суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову, оскільки на момент проходження медичних комісій ОСОБА_3 був дійсно здоровим, ніяких претензій до стану свого здоров`я не висловлював, об`єктивних ознак захворювання у нього не було виявлено ні зовнішнім оглядом, ні в результаті лабораторних і рентгенівських досліджень.

Представник позивача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з наведених в позові підстав.

Представник відповідача Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила відмовити в їх задоволені з наведених у відзиві підстав.

Представники відповідачів Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, КНП «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради, не з`явилися в судове засідання, але в матеріалах справи є їх письмові заяви про розгляд справи без їх участі.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, у відзиві на позовну заяву просить розглядати справу без його участі.

Вислухавши представника позивача, представника відповідача Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, дослідивши матеріали справи, обґрунтування позовних вимог та їх заперечення, суд приходить до наступного висновку.

Так, в судовому засіданні встановлено, що ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини м. Кривий Ріг» складено повідомлення № 604 від 20 вересня 2016 року про професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_3 з зазначенням діагнозів: радикулопатія білатеральна попереково-крижова L5, S1, переважно зліва, шийна С5, С6, С7, з вираженими статико-динамічними порушеннями, стійким больовим і периферичним нейросудинним синдромами, з вазомоторно-трофічними порушеннями на кистях, нейродистрофією у вигляді двобічного плечолопаткового періартрозу (ПФ другого ст.), остеоартрозу у поєднанні з періатрозами, ліктьових(ПФ другого ст.) і колліних суглобів (ПФ другого ст... Хронічне обструктивне захворюваня легень першої ст. (пильовий бронхіт першої ст., емфізема легень першої ст.) група А, ЛН першого ст., Нейросенсорна приглухуватість першого ст.(з легким зниженням слуху).

Наказом Головного управління держпраці у Дніпропетровській області від 03 жовтня 2016 року № 235-ПЗ утворено комісію з проведення причин виникнення професійного захворювання у гірника підземного дільниці конвеєрного транспорту-1 ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Волокітіна С.М. у складі: голови комісії Білою О.І. начальника відділу з питань гігієни управління з питань праці Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, ОСОБА_4 заступника директора з охорони праці ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ОСОБА_5 завідувача сектору профілактики виробничого травматизму Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_6 лікара терапевта КУ «ЦПМСД м. Тернівка», ОСОБА_7 голови первинної профспілкової організації, ОСОБА_8 голови дільничого комітету первинної профспілкової організації, ОСОБА_9 керівника департаменту правового забезпечення ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Відповідно до акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 13 жовтня 2016 рокуза формою П-4, затвердженого начальником головного управління Держпраці у Дніпропетровській області В.В. Снісар та підписаного: головою комісії Білою О.І. начальником відділу з питань гігієни управління з питань праці Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, ОСОБА_4 заступником директора з охорони праці ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ОСОБА_5 завідувачем сектору профілактики виробничого травматизму Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_6 лікарем терапевтом КУ «ЦПМСД м. Тернівка», ОСОБА_7 головою первинної профспілкової організації, ОСОБА_8 головою дільничого комітету первинної профспілкової організації, ОСОБА_9 керівником департаменту правового забезпечення ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Професійне захворювання у ОСОБА_3 виникло за таких обставин: тривала дія шкідливих факторів виробничого середовища на організм робочого, недосконалість технологічних процесів, механізм засобів індивідуального захисту. Причиною виникнення професійного захворювання є: робоча поза з вимушеними нахилами тулуба уперед під кутом більше 30 градусів більш допустимого значення 51-100, пил у концентрації 42,8 мг.куб.м при ГДК 2,0 мг.куб.м, діяв впродовж 94 % змінного часу, рівень шуму 96 дБ при ГДР 80 дБ, температура повітря становила 24,4 грудуса при нормі 20-24, відносна вологість повітря 88 % при нормі 75%, швидкість руху повітря при нормі 0,6-0,5 м/с становила 0,5 м/с, час дії несприятливого мікроклімату впродавж 94,5 % зміни, навантаження на слуховий аналізатор розбірливість слів і сигналів від 50% до 70% при допустимому значенні від 90% до 70 %, ступень ризику для власного життя та життя інших осіб -вірогідний, нерегулярна змінність з роботою у нічний час допустимому показнику двозмінна. Все це призвело до: радикулопатії білатеральна попереково крижової L5, S1, переважно зліва, шийна С5, С6, С7 з вираженими статико-динамічними порушеннями, стійким больовим і периферичним нейросудинним синдромами, з вазомоторно-трофічними порушеннями на кистях, нейродистрофічними у вигляді двобічного плечолопаткового періартрозу (ПФ другого ст.), остеоартрозу у поєднаному періартрозами, ліктьових (ПФ другого ст.) і колінних (ПФ другого ст.) суглобів (М 54.1, М17-М). Хронічного обструктивного захворювання легень першої с. (пиловий бронхіт першої ст., емфіземи легень першої ст.), група А, ЛН першого ст. (J44, J43,8). Нейросенсорної приглухуватності першого ст. (з легким знаженням слуху) (Н90.3) (а.с.13-14). Стаж роботи за професією 14 років 6 місяців, у цехц в умовах впливу шкідливих факторів 17 років 11 місяців.

Відповідно до карт працівника, який підлягає попередньому (періодичному) медичному огляду за 2012 рік, 2013 рік, 2014 рік - ОСОБА_3 визнаний здоровим, придатним до роботи за професією, за 2015 рік, 2016 рік, 2017 рік - у ОСОБА_3 встановлено відповідно діагноз люмболгія, хронічний бронхіт, радикулопатія, придатним до роботи по професії, які відповідають довідці від 13.06.2016 року наданою Здоровпунктом №5 медичного центру ТОВ «ДТЕК Сервіс» Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області.

07 липня 2016 року ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» за вих. №1676 направило на адресу начальника головного управління Держпраці у Дніпропетровській області В.В. Снісар повідомлення з інформацією про умови праці ОСОБА_3 .

Начальником відділу з питань гігієни управління з питань праці Головного управління держпраці у Дніпропетровській області Білою О.І. складено програму заходів з розслідування причини виникнення професійного захворювання у у гірника підземного дільниці конвеєрного транспорту-1 ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Волокітіна С.М.

29 липня 2016 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області на адресу ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» направлено інформаційну довідку про умови праці ОСОБА_3 з зазначенням показників, які враховані були враховані при складанні акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 13 жовтня 2016 рокуза формою П-4 відносно ОСОБА_3 .

Положеннями ст.ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За ч.ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до пункту 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: забезпечує складення санітарно-гігієнічних характеристик умов праці для подальшого визначення зв`язку захворювання з умовами праці (підпункт 25); проводить: розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам; технічне розслідування обставин та причин виникнення аварій, пов`язаних із використанням газу в побуті, а також видає за результатами таких розслідувань обов`язкові до виконання органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями, громадянами рішення; розслідування обставин та причин виникнення гострих і хронічних професійних захворювань та отруєнь(підпункт 27).

Пунктом 7 вказаного Положення передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому законом порядку територіальні органи.

Процедуру проведення розслідування на обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві визначається Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011р. № 1232 (далі - Порядок №1232).

Пунктом 62 Порядку №1232 визначено, що усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню.

До хронічного професійного захворювання належить захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника та зумовлюється виключно або переважно впливом шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, пов`язаних з роботою(п. 63 Порядку №1232)..

Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з з додатком 14 та переліку професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2000 р. № 1662 (п. 64 Порядку №1232).

Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу з відповідними документами (п. 66 Порядку №1232).

Спеціалізовані профпатологічні лікувально-профілактичні заклади проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз професійного захворювання. Діагноз професійного захворювання може бути змінений або відмінений спеціалізованим профпатологічним лікувально-профілактичним закладом, який його встановив раніше, на

підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень та повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу професійного захворювання

покладається на керівників таких закладів та голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу професійного захворювання оформляється висновком лікарсько-експертної комісії. У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу професійного захворювання приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи "Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", у роботі якої мають право брати участь фахівці відповідного закладу

державної санітарно-епідеміологічної служби, лікувально-профілактичного закладу, спеціалізованого лікувально-профілактичного закладу, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, спеціалісти (представники) підприємства, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), представники вищого органу профспілки.(п. 67,68 Порядку №1232).

Головний державний санітарний лікар Автономної Республіки Крим, області або міста утворює протягом трьох днів після отримання відповідного повідомлення за формою П-3 комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством (голова комісії), представники лікувально-профілактичного закладу, роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), вищого органу профспілки, робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства, а також у разі потреби представники інших органів (п. 74 Порядку №1232).

Розслідування випадку професійного захворювання проводиться протягом десяти робочих днів після утворення комісії з розслідування (п. 76 Порядку №1232).

Роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: 1) відомості про професійні обов`язки працівника; 2) документи і матеріали, які характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); 3) необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; 4) матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці; 5) копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; 6) приписи або інші документи, які раніше видані закладами державної санітарно-епідеміологічної служби і стосуються даного професійного захворювання; 7) результати медичних оглядів працівника (працівників); 8) інші матеріали (п. 79 Порядку №1232).

Комісія з розслідування зобов`язана: 1) розробити програму розслідування причин виникнення професійного захворювання; 2) розподілити функції між членами комісії; 3) розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; 4) провести розслідування обставин і причин виникнення професійного захворювання; 5) скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання(п. 81 Порядку №1232).

За результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 (далі - акт за формою П-4). Акт за формою П-4 є документом, у якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також установлюються особи, які не виконали відповідних вимог законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення (п. 86 Порядку №1232).

Акт за формою П-4, підписаний членами комісії з розслідування, затверджується головним державним санітарним лікарем Автономної Республіки Крим, області, міста, району, на водному, залізничному та повітряному транспорті, Міноборони, МВС, СБУ, Адміністрації Держприкордонслужби, Держспецзв`язку, Державного управління справами та завіряється печаткою. У разі незгоди члена комісії з розслідування зі змістом акта за формою П-4 він його підписує, письмово викладає свою окрему думку, яка додається до акта і є його невід`ємною частиною, про що робиться відмітка у зазначеному акті (п. 87 Порядку №1232).

Як вбачається з матеріалів справи, до складу комісії, яка проводила розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у ОСОБА_3 , увійшли: голова комісії Біла О.І. начальник відділу з питань гігієни управління з питань праці Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, ОСОБА_4 заступник директора з охорони праці ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ОСОБА_5 завідувач сектору профілактики виробничого травматизму Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_6 лікар терапевт КУ «ЦПМСД м. Тернівка», ОСОБА_7 голова первинної профспілкової організації, ОСОБА_8 голова дільничого комітету первинної профспілкової організації, ОСОБА_9 керівник департаменту правового забезпечення ВСП «ШУ Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», тобто не лише представники органів державної влади, але й інші особи, в тому числі представники підприємства ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», яке є позивачем.

При цьому, представники підприємства ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» будь-яких незгод у виді окремої думки не висловлювали та не зазначили, що було порушено п.81 Порядку №1232: не розроблено програму розслідування виникнення професійного захворювання; не проведено розподіл функцій між членами комісії; не проводилися засідання комісії; не проведено оцінку умов праці працівника за матеріалами результатів обстежень і досліджень протоколу важкості та напруженості праці, раніше проведеної атестації робочих місць; не одержано письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання, а навпаки погодилися з хронічними професійними захворюваннями потерпілого, зазначили причини та обставини виникнення професійного захворювання шкідливими зазначеними у акті, про що свідчить їх підписи.

Отже, комісія у складі зазначених осіб не здійснювала владних управлінських функцій на підставі законодавства, а розслідувала причини виникнення хронічного професійного захворювання, про що 13 жовтня 2016 року склала відповідний акт за формою П-4, який не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, а тому не може бути предметом оскарження в адміністративному суді.

Наказом Міністерства охорони здоров`я від 13 грудня 2004 року № 614 затверджено Порядок складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці (далі - Порядок від 13 грудня 2004 року № 614).

Пунктом 1.3 розділу 1 Порядку від 13 грудня 2004 року № 614 визначено, що санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається в разі підозри у працівника професійного захворювання (отруєння) та є одним з документів, з урахуванням якого в кожного конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів трудового процесу з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння).

Санітарно - гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці закладу державної санітарно-епідеміологічної служби за місцезнаходженням підприємства, де працює хворий, на запит керівника ЛПЗ (пункт 1.4 розділу 1 Порядку від 13 грудня 2004 року № 614).

Підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики є акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/0, затвердженою МОЗ України від 11 липня 2000 року № 160. Обстеження проводиться за участю представників підприємства, первинної профспілкової організації, членом якої є хворий, або уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, якщо хворий не є членом профспілки, та робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства (пункт 1.5 розділу 1 Порядку від 13 грудня 2004 року № 614).

Відповідно до пунктів 1.10, 1.11 розділу 1 Порядку від 13 грудня 2004 року № 614, у разі, коли працівник працював на декількох підприємствах, санітарно-гігієнічна характеристика складається закладом державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснював державний санітарно-епідеміологічний нагляд за останнім підприємством, де працював працівник, з доданням при потребі інформаційних довідок від інших закладів державної санітарно-епідеміологічної служби, які здійснювали державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємствами, де він працював раніше. Якщо на час складання санітарно-гігієнічної характеристики працівник не підпадав під вплив шкідливих виробничих факторів, що могли викликати професійне захворювання (отруєння), ураховується його попередня робота, пов`язана з дією шкідливих виробничих факторів незалежно від стажу роботи на цьому підприємстві. У такому разі санітарно-гігієнічна характеристика складається закладом державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснював державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, де були умови для розвитку профзахворювання (профотруєння).

Для складання санітарно-гігієнічної характеристики головний державний санітарний лікар надсилає припис роботодавцю (особі) для надання необхідних документів за встановленою формою (пункт 1.14 розділу 1 Порядку від 13 грудня 2004 року № 614).

У санітарно-гігієнічній характеристиці відображаються ті шкідливі виробничі фактори на робочому місці працівника, які могли спричинити виникнення і розвиток професійного захворювання конкретного працівника (пункт 1.21 розділу 1 Порядку від 13 грудня 2004 року № 614).

У разі незгоди з санітарно-гігієнічною характеристикою заявник має право оскаржити її у вищому закладі державної санітарно-епідеміологічної служби або в судовому порядку (пункт 1.26 розділу 1 Порядку від 13 грудня 2004 року № 614).

Судом встановлено, що стаж роботи ОСОБА_3 в умовах впливу шкідливих виробничих факторів на підприємстві позивача складає 17 років 11 місяців, загальний стаж за професією в умовах впливу шкідливих факторів - 16 років 6 місяців.

За результатами розслідування комісією з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання 13.10.2016 року складено Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4. При цьому вказана комісія керувалася інформацією, зазначеною спеціалізованим лікувально-профілактичним закладом в повідомленні про професійне захворювання за формою П-3, оскільки комісія не визначає самостійно підприємство, на якому необхідно провести розслідування, та не визначає зв`язок професійного захворювання працівника з умовами праці на іншому підприємстві, так як дані повноваження має лише спеціалізований лікувально-профілактичний заклад.

Суд не приймає до уваги твердження позивача, що акт форми П4 від 13.10.2016 року був складений з порушеннями (не розроблено програму розслідування виникнення професійного захворювання; не проведено розподіл функцій між членами комісії; не проводилися засідання комісії; не проведено оцінку умов праці працівника за матеріалами результатів обстежень і досліджень протоколу важкості та напруженості праці, раніше проведеної атестації робочих місць; не одержано письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання), оскільки позивачем суду не надані докази на підтвердження цього та не заявлено жодного клопотання про витребування доказів, допит свідків, тощо. При цьому, Головне управління держпраці у Дніпропетровській області у своєму відзиві заперечують дані обставини щодо порушення порядку проведення розслідування виникнення професійного захворювання та складення акту форми П4 від 13.10.2016 року.

Суд, не приймає доводи позивача, що медична комісія КНП «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради не приймала необхідних дій щодо недопущення виникнення у ОСОБА_3 професійного захворювання, оскільки суд розглядає позов в межах заявлених вимог, а це не є підставою для скасування Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4.

При цьому, з тих доказів, які були дослідженні вбачається, що навпаки представники підприємства ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», які були у складі комісії при проведенні розслідування причин виникнення професійного захворювання внаслідок чого було складено Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4, жодного зауваження щодо порушення порядку його проведення не зазначили, у тому числі не вносили пропозиції стосовно додаткового вивчання умов праці і протоколу важкості та напруженості праці або необхідності одержання письмових пояснень.

Підстави для звільнення від доказування позивача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», передбачені ст. 82 ЦПК України, у цій справі відсутні.

Окрім того, судом враховується те, що з цими позовними вимогами ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося до суду по спливу тривалого строку після складання оспорюваного акту, а не одразу після його складення, що також порушує права відповідачів.

Отже, позивачем не було доведено жодних істотних порушень при складанні акту форми П4 від 13.10.2020 року, які б стали підставою для скасування та визнання незаконним Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4.

У зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог судовий збір відповідно до ст. 141 ЦПК України стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 76, 80, 81, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволені позову ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» до Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, КНП «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повний текст рішення складений 19 вересня 2022 року

Головуючий суддя В.О. Корягін