Ухвала

26 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 309/3387/19

провадження № 61-14061св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту на право приватної власності на землю та визнання права власності на земельну ділянку, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 02 грудня 2020 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 червня 2021 року,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 02 грудня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту на право приватної власності на землю та визнання права власності на земельну ділянку - задоволено частково.

Поновлено ОСОБА_1 строки позовної давності для звернення до суду.

Визнано недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯК №733472 від 28 квітня 2010 року, виданий громадянину ОСОБА_2 на підставі рішення XIV сесії V скликання Хустської міської ради № 1657

від 10 березня 2010 року.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

У решті позовних вимог відмовлено.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 29 червня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 02 грудня

2020 року в частині розподілу судових витрат, змінено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у відшкодування сплаченого судового збору в розмірі 768,40 грн. 40

У решті рішення Хустського районного суду Закарпатської області

від 02 грудня 2020 року, залишено без змін.

17 серпня 2021 року ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 02 грудня 2020 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 червня 2021 року (надійшла до суду 20 серпня 2021 року), в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення.

Підставами касаційного оскарження рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 02 грудня 2020 року та постанови Закарпатського апеляційного суду від 29 червня 2021 року заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме: суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених

у постановах Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 580/168/16-ц (провадження № 61-19526св18), від 19 жовтня 2020 року у справі

№ 686/10181/17 (провадження № 61-289св19) від 03 липня 2019 року у справі

№ 467/1637/16-ц (провадження № 61-18288св18), від 11 липня 2018 року

у справі № 263/11779/16-ц (провадження № 61-25486св18), від 20 березня

2018 року у справі № 910/1016/17, від 17 квітня 2018 року у справі

№ 914/1521/17.

Ухвалою Верховного Суду від 04 жовтня 2021 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 та витребувано матеріали справи із суду першої інстанції.

27 жовтня 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України, у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту на право приватної власності на землю та визнання права власності на земельну ділянку, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 02 грудня 2020 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 червня 2021 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Г. В. Коломієць

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник