Справа № 202/4694/20
Провадження № 2/202/222/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

18 серпня 2022 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Бєсєди Г.В.

за участю секретаря Свити Н.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання представника ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська перебуває справа про відновлення втраченого судового провадження по цивільній справі № 202/4694/20 за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Представник ОСОБА_1 звернувся з клопотанням про застосування заходів процесуального примусу до відповідача у виді стягнення штрафу. В обґрунтування зазначає, що 07.09.2021 ухвалою суду було задоволено клопотання відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 про призначення пожежно-технічної експертизи. Попередню оплату витрат за проведення експертизи покладено на відповідача. Відповідачем не сплачено витрати за проведення експертизи, що свідчить про навмисне затягування розгляду справи та грубе зловживання своїми процесуальними правами.

Представник ОСОБА_1 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Представник фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання.

Дослідивши клопотання та матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, суд приходить до наступних висновків.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 07.09.2021 клопотання фізичної особи підприємця ОСОБА_4 про призначення пожежно-технічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задоволено частково. Призначено по справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди пожежно-технічну експертизу. Попередню оплату витрат за проведення експертизи покладено на відповідача фізичну особу підприємця ОСОБА_4 .

04.05.2022 справу повернуто з експертної установи без проведення судової пожежно-технічної експертизи, у зв`язку з несплатою попереднього розрахунку її вартості.

Відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

За приписами пункту 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

За правилами частини першої, пункту 1 частини другої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Відповідно до ч. 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно зі ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Статтею 144 ЦПК України передбачено такі види заходів процесуального примусу: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що фізична особа-підприємець ОСОБА_4 зловживає процесуальними правами, оскільки не сплатив попередній рахунок за проведення пожежно-технічної експертизи, яка була призначена за його клопотанням, доказів неможливості сплати рахунку за проведення експертизи до встановленого експертом строку не надав, а отже своїми діями затягував розумні строки розгляду справи, тому відносно нього має бути застосовано захід процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 2 481 грн.

Згідно із частиною 5 статті 148 ЦПК України ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 12 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчі документи, за якими стягувачем є держава або державний орган, які можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох місяців. Строки, зазначені в частині першій цієї статті, встановлюються для виконання рішення з наступного дня після набрання ним законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 84, 143-144, 260 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати до фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) захід процесуального примусу у вигляді штрафу та стягнути в дохід державного бюджету штраф у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Повний текст ухвали складено 23.08.2022.

Суддя Г.В. Бєсєда