Справа № 307/28/22
Провадження № 2/307/9/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2022 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Бряник М.М.,

секретар судового засідання Мельник Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тячів у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позову, позивач посилається на те, що 9 березня 2010 року між ним та відповідачкою укладено шлюб, який зареєстровано виконкомом Нересницької сільської ради Тячівського району Закарпатської області за актовим записом №11, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 повторно виданим 03.09.2021.

У шлюбі з відповідачкою в них народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначає, що підставою для розірвання шлюбу є те, що життя з відповідачкою не склалось так як у них відсутнє взаєморозуміння, любов та повага, які повинні бути притаманні сім`ї. Кожен постійно нехтує сімейними цінностями, такими як повага один до одного, піклування про створення сім`ї доброзичливої сприятливої морально-психологічної атмосфери, що може погано вплинути на психіку дитини. Вважає, що сенсу і можливості підтримувати сімейні відносини не має, так як з відповідачкою разом не проживають нормальним сімейним життям протягом останніх двох років. З наведених обставин просить суд шлюб розірвати та ненадавати строк для примирення.

Ухвалою судді Тячівського районного суду Закарпатської області від 02.02.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання.

11.02.2022 року до Тячівського районного суду Закарпатської області, надійшла заява, в якій відповідачка ОСОБА_2 просила надати строк на примирення.

Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 24.02.2022 року було призначено подружжю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення терміном на чотири місяці.

Будучи повідомленими про час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за штрих кодовими ідентифікаторами №319, 448, 391, сторони в судове засідання не з`явилися.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Позивач у позовній заяві просив суд розглядати справу без його участі за наявними в справі матеріалами. Відповідач 22.08.2022 подала до канцелярії суду заяву, в якій повідомила, що після надання строку на примирення вони з позивачем не примирилися, а тому позов визнає та просить розглянути справу у її відсутності.

Суд, відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України, враховуючи, що строни належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання та просили справу розглянути у їх відсутності, відповідач, позовні вимоги визнала в повному обсязі та просить їх задовольнити, ухвалив провести розгляд справи у відсутності сторін.

При цьому заяву, яка надішла на адресу суду засобами електронного зв`язку від імені позивача, про розгляд справи у його відсутності від 24.02.2022 , суд до уваги не бере, оскільки така підписана цифровим підписом, який належить ОСОБА_4 , наявність повноважень якої на представництво інтересів позивача у справі, не має.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 9 березня 2010 року між сторонами укладено шлюб, який зареєстровано виконкомом Нересницької сільської ради, Тячівського району, Закарпатської області, за актовим записом №11, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 виданим Хустським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської обалсті Південно-Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Івано-Франківськ) повторно 3.09.2021. Від шлюбу сторони мають сина: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно зі ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 24, ст. 25 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, жінка та чоловік можуть одночасно перебувати лише в одному шлюбі, жінка та чоловік мають право на повторний шлюб лише після припинення попереднього шлюбу, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.

За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України під час розгляду справи про розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що подружнє життя між сторонами не склалося. Про це свідчать ті обставини, що біля двох років вони не проживають нормальним сімейним життям. Позивач наполягає на розірванні шлюбу, про що зазначає у позовній заяві, відповідачка вимоги позову визнала, у поданій нею 22.08.2022 заяві в якій також зазначила, що наданий строк для примирення , позитивного результату не надав.

Наведене дозволяє суду зробити висновок про те, що сторони втратили почуття поваги, любові і довіри один до одного.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу з відповідачем, який позов визнала, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, враховуючи встановлені під час розгляду справи обставини, які свідчать про наявне між сторонами непорозуміння, тривалість якого становить біля двох років, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, їх сім`я розпалася остаточно, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу може суперечити інтересам сторін, а тому на підставі ст. 105 СК України шлюб слід розірвати.

Позовних вимог щодо утримання та порядку виховання дитини, поділу спільного майна сторін, не заявлено.

У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає до стягнення сплачений останньою судовий збір.

Керуючись ст. ст. 56, 105, 110, 112, 115 СК України, ст. ст. 4, 13, 49, 141, 206, 258, 259, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 9 березня 2010 року, виконкомом Нереснецької сільської ради Тячівського району Закарпатської області за актовим записом №11 між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 908,0 (дев`ятсот вісім гривень) судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили у відповідності до ч. 2 ст. 115 СК України надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом згідно з ч. 3 ст. 115 СК України є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Головуючий М.М. Бряник