КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/9357/2022 Доповідач у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

09 вересня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів Писаної Т.О., Таргоній Д.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року про закриття провадження у справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку автомобіля,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року закрито провадження за зустрічним позовом ОСОБА_1 .

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Не погоджуючись з вказаними судовими рішеннями, ОСОБА_1 11 липня 2022 року апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст.ст. 354, 356 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга не відповідає формі та змісту, що визначені процесуальним законодавством та подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 серпня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху та надано десятиденний строк для подання до суду належним чином оформлені самостійними документами апеляційні скарги, у відповідності до вимог ст. 356 ЦПК України, на кожне судове рішення, яке є предметом апеляційного оскарження та копії таких скарг для всіх учасників справи, подання до суду апеляційної інстанції доказів отримання копії оскаржуваного судового рішення або доказів, що підтверджують дату коли саме скаржнику стало відомо про наявність оскаржуваного судового рішення.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції від 12 серпня 2022 року ОСОБА_1 25 серпня 2022 року надіслав шляхом поштового відправлення на адресу Київського апеляційного суду апеляційні скарги та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року.

У вказаному клопотанні ОСОБА_1 вказує, що копію оскаржуваного судового рішення скаржник та його представник не отримували та засобами поштового зв'язку на їхні адреси не надсилалось. Апелянт зазначає, що повний текст оскаржуваного судового рішення був опублікований в Єдиному державному реєстрі судових рішень 10 червня 2022 року, однак під час ознайомлення з матеріалами справи моїм представником16 червня 2022 року було виявлено, що відсутній повний текст ухвали суду від 03 червня 2022 року. На підставі викладеного просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи та наведені обставини, що зумовили пропуск строку на апеляційне оскарження, доходить висновку, що скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду без поважних причин, з урахуванням такого.

Так, відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з апеляційної скарги та з клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження скаржник зазначає, що повний текст оскаржуваного судового рішення не отримував, та не зазначив дату ознайомлення з ним, оскільки повний текст ухвали під час ознайомлення з матеріалами справи був відсутній.

Відповідно п. 1 розділу 8 Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України від 20 серпня 2019 року внутрішній опис судової справи як засіб фіксування наявності документів та розміщення їх у справі здійснюється на внутрішньому боці обкладинки і може бути продовжений на окремих аркушах, які з цією метою підшиваються до справи першими, та включає порядковий номер, реєстраційний індекс документу, дату, коротку назву документа, номер аркушів справи, примітки. Опис підписує суддя та працівник апарату суду (із зазначенням посади, прізвища, ініціалів та дати), який оформлює справу.

Згідно внутрішнього опису, який був складений відповідно до вимог Інструкції та підписаний секретарем судового засідання та суддею, підтверджується, що повний текст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції містився в матеріалах справи під час ознайомлення представником ОСОБА_1 .

Таким чином, ОСОБА_1 не виконав вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 12 серпня 2022 року та не вказав дату, коли йому стало відомо або ж коли він ознайомився з повним текстом оскаржуваної ухвали, а тому суд апеляційної інстанції позбавлений можливості достовірно встановити початок перебігу строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим, в матеріалах справи міститься розписка з якої вбачається, що представником ОСОБА_1 - адвокатом Смиковський Д.П. 16 червня 2022 року під час ознайомлення з матеріалами справи було отримано копію ухвали та рішення суду першої інстанції, які були ухваленні в даній цивільній справі. Протилежного Смиковський Д.П. у розписці від 16 червня 2022 року не зазначив.

Отже, вказані доводи, щодо поновлення строку на апеляційне оскарження спростовуються матеріалами справи.

Також, вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження слід враховувати висновки Європейського суду з прав людини.

Відповідно до положень статті 129 Конституції України та статті 2 ЦПК України однією із основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Можливість (право) оскарження судових рішень у судах апеляційної інстанції є складовою права особи на судовий захист. Перегляд судових рішень в апеляційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина (абзац 3 підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 11 грудня 2007 року № 11-рп/2007).

При цьому, у рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України» зазначено: «право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.»

Отже, Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відсутність поважних та обґрунтованих причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду, а тому у суду відсутні достатні правові підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції від 24 березня 2021 року у даній справі.

Згідно із ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження в порядку встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Виходячи із наведених обставин справи суд вважає, що застосування апеляційним судом процесуальних обмежень при апеляційному оскарженні ухвали суду першої інстанції від 03 червня 2022 року відповідає принципу юридичної визначеності і не може вважатись відмовою у доступі до правосуддя.

Отже, ОСОБА_1 без поважних причин пропустив строк на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року про закриття провадження у справі, а тому суд апеляційної інстанції доходить висновку, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року про закриття провадження має бути відмовлено.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року про закриття провадження у справі відмовити.

Визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року про закриття провадження, що зазначені в клопотанні від 08 вересня 2022 року неповажними.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 03 червня 2022 року про закриття провадження за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку автомобіля.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Суддя-доповідач

Судді: