Справа № 754/9040/20
У Х В А Л А

Іменем України

28 березня 2022 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., перевіривши заяву представника Головного управління Національної поліції у місті Києві Кухаревської Н.О. про роз`яснення рішення Деснянського районного суду міста Києва від 24.05.2021 по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, третя особа: Головне управління державної казначейської служби України у м. Києві про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, -

В С Т А Н О В И В:

Представник Головного управління звернулась до суду з заявою про роз`яснення рішення, просила роз`яснити порядок виконання рішення Деснянського районного суду міста Києва від 24.05.2021.

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ЦПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

З урахуванням вимог ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглянув заяву без виклику сторін.

Суд, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, вивчивши заяву, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, керуючись законом, дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про роз`яснення рішення суду з таких підстав.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Встановлено, що Рішенням Деснянського районного суду від 24.05.2021, позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, третя особа: Головне управління державної казначейської служби України у м. Києві про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням - задоволено частково.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з суб`єкта владних повноважень Головного управління Національної поліції у місті Києві на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 100000,00грн, вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення Деснянського районного суду від 24.05.2021 набрало законної сили.

До того ж суд вважає, що рішення суду відповідає вимогам ст. 263-268 ЦПК України.

Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі» встановлено, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

З аналізу наведених процесуальних норм випливає, що роз`яснення судового рішення полягає у викладенні в більш чіткій та конкретній формі резолютивної частини рішення і таке роз`яснення пов`язане та має на меті забезпечити чітке і правильне виконання судового рішення, якщо його зміст є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, що виконує це судове рішення.

Роз`ясненню підлягає судове рішення, яке підлягає виконанню як у добровільному порядку, так і примусово у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження».

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов`язковим до виконання на всій території України.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Суд, може відмовити у роз`ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз`ясненню. Крім того, відповідно до ст. 271 ЦПК України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Однак, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що заява не може бути задоволена, оскільки рішення є однозначним та не допускає подвійного трактування, текст рішення є зрозумілим з конкретним зазначенням встановлених обставин, посиланням на відповідні правові норми, що були застосовані до спірних правовідносин та чітким викладом резолютивної частини із зазначенням висновку суду по суті позовних вимог, а подана суду заява є вимогою про роз`яснення порядку виконання даного рішення.

Тому суд вважає за необхідне звернути увагу заявника (боржника по справі), що затверджена Кабінетом Міністрів України Постанова № 845 від 03.08.2022 про Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників. Цей Порядок визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Бюджетне асигнування, згідно з Бюджетним кодексом України, - це повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження.

Відповідно до пунктів 47-50 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників: «безспірне списання коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів, здійснюється Казначейством на підставі поданих: 1) органом Казначейства: документів та відомостей, надісланих стягувачами та боржником; інформації про неможливість виконання безспірного списання коштів з рахунків боржника; 2) керівником органу державної виконавчої служби зазначених у пункті 7 цього Порядку документів та відомостей. Для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 47 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Перерахування коштів стягувачу здійснюється Казначейством у тримісячний строк з дня надходження необхідних документів та відомостей.

Отже у відповідача по справі - Головного управління Національної поліції у місті Києві є Конституційний обов`язок та зобов`язання щодо виконання рішення суду, законодавством України передбачений повний та чіткій алгоритм дій щодо не порушення прав стягувача, і тому при таких обставинах, суд вважає, що в роз`ясненні рішення суду немає підстав, тому в задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. 271 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника Головного управління Національної поліції у місті Києві Кухаревської Н.О. про роз`яснення рішення Деснянського районного суду міста Києва від 24.05.2021 по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, третя особа: Головне управління державної казначейської служби України у м. Києві про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала складена та підписана 28.03.2022.

Суддя В.В. Бабко