УХВАЛА

судового засідання

29 березня 2022 рокуСправа №451/1384/19
Провадження № 2/451/41/22

Радехівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Семенишин О.З.

секретаря судового засідання Табен Л.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Радехів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання автомобіля спільним майном подружжя, стягнення 1/2 вартості автомобіля,-

встановив:

18 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання автомобіля спільним майном подружжя, стягнення 1/2 вартості автомобіля.

18 жовтня 2019 року, автоматизованою системою документообігу суду Д-3, судді Семенишин О.З. передані згадані вище матеріали справи, для розгляду (а.с.16).

Ухвалою судді Радехівського районного суду Львівської області від 09 грудня 2019 року відкрито провадження у справі (а.с.20).

Ухвалою суду від 24 листопада 2020 року провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання автомобіля спільним майном подружжя, стягнення 1/2 вартості автомобіля було зупинено та ухвалено призначити по справі судову автотоварознавчу експертизу (а.с.85).

2 грудня 2021 року з експертної установи до суду повернулася цивільна справа №451/1384/19 та 31 січня 2022 року ухвалою Радехівського районного суду Львівської області провадження у справі поновлено і призначено підготовче судове засідання на 29 березня 2022 року о 14 годині (а.с.166).

25 березня 2022 року представник позивача Пащук А.І. надіслав в адресу суду заяву, в якій просить позов ОСОБА_1 про визнання автомобіля спільним майном подружжя, стягнення 1/2 вартості автомобіля, залишити без розгляду (а.с.174-175).

У підготовче судове засідання, призначене на 29 березня 2022 року, сторони не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені (а.с.172-173).

29 березня 2022 року представник відповідача ОСОБА_3 надіслала в адресу суду клопотання, в якому просила, у зв`язку із запровадженням в країні воєнного стану з 24.02.2022 року, проводити судове засідання без участі відповідача та представника відповідача. Додатково пояснила, що відповідно до ч.1 ст.265 ЦК України залишення позову без розгляду не зупиняє перебігу позовної давності. Відповідно до ч. 1 ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Відповідно до ч. 1 ст. 263 ЦК України перебіг позовної давності зупиняється: 1) якщо пред`явленню позову перешкоджала надзвичайна або невідворотна за даних умов подія (непереборна сила); 2) у разі відстрочення виконання зобов`язання (мораторій) на підставах, встановлених законом; 3) у разі зупинення дії закону або іншого нормативно-правового акта, який регулює відповідні відносини; 4) якщо позивач або відповідач перебуває у складі Збройних Сил України або в інших створених відповідно до закону військових формуваннях, що переведені на воєнний стан. До вимоги про поділ майна, заявленої після розірвання шлюбу, застосовується позовна давність у три роки (ч.2 ст.72 СК України). У справі №904/3405/19 Велика Палата Верховного Суду відхиляє аргументи скаржника про те, що суди помилково не застосували норми ст. 265 ЦК України стосовно того, що залишення позовної заяви без розгляду не зупиняє перебігу позовної давності, яка є спеціальною нормою для спірних правовідносин, з огляду на таке. З норм статей 263 та 264 ЦК України вбачається, що переривання перебігу позовної давності відрізняється від зупинення перебігу позовної давності тим, що після переривання перебіг позовної давності починається заново, а час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Натомість у випадку зупинення позовної давності від дня припинення обставин, що були підставою для зупинення перебігу позовної давності, перебіг цього строку продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Зупинення перебігу позовної давності має тимчасовий характер, коли до її строку не зараховується час існування визначених законодавством обставин, за наявності яких цей строк не спливає. Натомість переривання позовної давності означає анулювання строку, який сплив до моменту вчинення боржником передбачених законодавством дій щодо визнання боргу або іншого обов`язку. Отже, норма ст.265 ЦК України регулює відносини зупинення перебігу позовної давності в разі залишення позову без розгляду та не регулює відносин переривання або не переривання позовної давності у такому випадку, тому не підлягає застосуванню до спірних правовідносин. Таким чином, при залишенні позову без розгляду до позовних вимог можуть бути застосовані вимоги ст. ст. 254,260,267 ЦК України. Також представник відповідача вважає, що за наявності перелічених обставин, справа підлягає залишенню без розгляду відповідно до вимог ст. 257 ЦПК України (а.с.176-177).

Із врахуванням наведеного, на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України розгляд справи проведено без участі сторін та без застосування фіксування судового засідання технічними засобами.

Відповідно пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання автомобіля спільним майном подружжя, стягнення 1/2 вартості автомобіля, необхідно залишити без розгляду, оскільки це не суперечить вимогам чинного законодавства та не порушує законних прав та інтересів сторін.

Керуючись ст.ст.247, п.5 ч.1 ст.257, 258-260,353 ЦПК України, суд,

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання автомобіля спільним майном подружжя, стягнення 1/2 вартості автомобіля - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя Семенишин О. З.