Провадження № 2-з/752/370/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді- Машкевич К.В.

за участю секретаря- Гненик К.П.

розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, суд

В С Т А Н О В И В:

Представник заявника адвокат Клименчук А.В. звернулася до суду з заявою і просить забезпечити позов до подачі позивачем ОСОБА_2 позовної заяви, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 ; заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 .

Посилається на те, що ОСОБА_2 має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

В обгрунтування заяви зазначає, що рішенням Голосіївського районного суду м.Києва від 16.09.2021 року в позові ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та державного реєстратора КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Прошкіна О.В. про визнання протиправними та скасування рішень та записів державного реєстратора щодо реєстрації права власності на нерухоме майно відмовлено.

Посилається, що рішення суду від 16.09.2021року законної сили не набрало, нею оскаржується в апеляційному порядку.

Зазначає, що вказане нерухоме майно спірна квартира, яка належала ОСОБА_2 на праві власності вибула з її власності шляхом реєстраційних дій державного реєстратора, які було вчинено під час дії ухвали суду про забезпечення позову в цивільній справі №752/23159/18.

Виходячи з цього, вважає, що існує реальна загроза утруднення поновлення порушених прав та інтересів ОСОБА_2 та виконати рішення суду буде неможливо, а тому просить задовольнити заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України сторони в судове засідання не викликалися.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Підстави забезпечення позову врегульовано ст.149 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

З точки зору закону значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Статтею 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову.

Зокрема, згідно з п. 1, 1-1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується шляхом накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави.

За даною нормою закону однією з причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 152 ЦПК України види забезпечення позову повинні бути співмірними з заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Співмірність при цьому передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову до подачі позову, заявник просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 та заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо вказаного нерухомого майна.

В той же час, матеріали заяви містять в собі інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 19.12.2018 року, відповідно до якої квартира за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності ОСОБА_3 .

Виходячи з цього, заявником при зверненні до суду з заявою про забезпечення позову до подачі позову не надано відомостей про належність на праві власності ОСОБА_3 спірного майна на час звернення до суду.

Виходячи з цього, суд не знаходить підстав для задоволення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149-154 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: К.В. Машкевич