Справа № 404/3707/22
Номер провадження 2/404/901/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2022 року м. Кропивницький

Кіровський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючої судді - Варакіної Н.Б.

за участю секретаря Шеремет Т.М.

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення аліменті

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на його користь на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % відсотків прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення аліментів з дня звернення до суду і до досягнення повноліття донькою ОСОБА_4 тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову посилався на те, що з відповідачем має доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .Їх погляди з відповідачем на виховання дітей різняться, позивач працював, забезпечував родину матеріально, намагався весь свій вільний від роботи час, а деколи й робочий, проводити разом з сім`єю, донькою. На ґрунті його незгоди з методами виховання відповідачем доньки, її пасивної поведінки щодо дитини між сторонами виникали сварки, адже відповідачка свій вільний час витрачала на власні потреби. Позивач постійно наголошував на тому, що необхідно займатися розвитком доньки (розвиток дрібної моторики, заняття в басейні, робота з логопедом, належний догляд за здоров`ям дитини), однак Відповідач не вважала за необхідне приділяти увагу ОСОБА_4 . Відповідач відсторонилася від виховання доньки повністю, не займалася піклуванням про неї. Після 25.02.2022 року сторони почали проживати у м.Кропивницькому, та з`ясувалося, що відповідач має романтичні стосунки з іншим чоловіком, і дитина ставала свідком цих стосунків. Відповідач відмовилася займатися лікуванням доньки, яка потребувала невідкладної медичної допомоги. Відсутність взаєморозуміння з питань виховання дітей та ведення побуту, поява романтичних стосунків у відповідача з іншим чоловіком призвело до фактичного розпаду сім`ї сторін. Домовленість про утримання дитини між сторонами відсутня, хоча відповідач і проживає окремо від доньки, остання не виявляє бажання брати участь у її утриманні в грошовій та/або натуральній формі.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 08 серпня 2022 року суддею Варакіною Н.Б. відкрито спрощене позовне провадження.

Згідно із ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Позивачем до суду подано заяву про зміну предмету позову, суть якої зводиться до доповнення позовних вимог вимогою про визначення місця проживання малолітньої донькиразом з батьком, за місцем його проживання. Підстави позову не змінені. Приводом для зміни предмета позову стало звернення матері дитини до органу опіки та піклування із заявою про визначення відповідним рішенням вказаного органу місця проживання доньки з нею.

Представник позивача - адвокат Калінка-Бондар О.Б. підтримала заяву про зміну предмету позову, вважає, що позивач скористався правом, наданим ст. 49 ЦПК України, не змінюючи підстав позову.

Представник відповідача адвокат Данилюк Н.В. заперечила проти прийняття заяви про зміну предмету позову, вважає, що змінюються і підстави позову, що одночасно є неприпустимим.

Заслухавши пояснення представника позивача, заперечення представника відповідача суд приходить до наступних висновків.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Крім того, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства).

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду. Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 8 квітня 2020 року у справі № 761/41071/19 (провадження № 61-2192св20).

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, у постанові від 22.07.2021 року у справі № 910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

В свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права

Верховним Судом звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Вивчивши первісний позов та заяву про зміну предмета позову у даній справі, суд вважає, що сторона позивача змінила предмет позову, оскільки доповнила позов додатковою вимогою, не змінюючи підстави позову.

ОСОБА_1 просить залучити до участі у справі у якості третьої особи - Орган опіки та піклування Кропивницької міської ради та зобов`язати Орган опіки та піклування Кропивницької міської ради надати висновок про доцільність чи недоцільність визначення місця проживання дитини малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з батьком ОСОБА_1 за місцем проживання батька.

Згідно ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обоє 'язки щодо однієї зі сторін, їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Керуючись ст.ст.53, 277 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Прийняти до розгляду заяву про зміну предмета позову.

Залучити до участі у справі третьою особою - Орган опіки та піклування Кропивницької міської ради.

Зобов язати Орган опіки та піклування Кропивницької міської ради надати висновок про доцільність чи недоцільність визначення місця проживання дитини малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з батьком ОСОБА_1 за місцем проживання батька.

Розглядати цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення аліментів - за правилами загального позовного провадження.

Підготовче судове засідання призначити на 28.09.2022 на 14-30 год.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Б. Варакіна