ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5227/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р., розглянув в судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2021 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач) про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований такими обставинами. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 28.08.2015 в Турецькій Республіці відділом реєстрації актів цивільного стану Аланьї, актовий запис № 2015/16/60. Нетривалий час подружжя проживало на території Турецької Республіки, через кілька місяців після реєстрації шлюбу, ставлення чоловіка до дружини різко змінилось - він став безпричинно на неї сваритись, прилюдно ображати та принижувати, обмежувати її пересування та спілкування з родичами, у сторін був відсутній спільний бюджет, тощо. Позивач посилається на те, що під час сварки відповідач міг застосувати до неї фізичне насильство та погрожував їй розправою. Данні обставини призвели до того, що позивачка втратила до відповідача почуття поваги і любові, а тому у зв`язку з тим, що вони не мають спільних дітей, вона запропонувала йому добровільно розірвати шлюб. В свою чергу відповідач категорично відмовився та вчинив сварку в ході якої застосував до позивачки фізичне насильство, після чого вона змушена була повернутися до України. Приблизно у серпні 2016 року відповідач намагався налагодити відносини, приїхав до України, але він знову почав лаятись та погрожувати, що стало кінцевою крапкою в їх відносинах. Фактичні шлюбні відносини між подружжям відсутні, спільне господарство не ведеться та проживають сторони окремо.

Ухвалою від 03.11.2021 суд відкрив провадження за даним позовом та призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання на 23.12.2021.

Ухвалою від 06.07.2022 суд підготовче провадження закрив та призначив справу до розгляду по суті на 30.08.2022.

Позивач 22.12.2021 подала заяву про підтримання позовних вимог, а відповідач 26.01.2022 - про визнання позову. У своїх заявах сторони просили провести розгляд справи без їх участі.

Нез`явлення сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, зареєстрованому 28.08.2015 в Турецькій Республіці відділом реєстрації актів цивільного стану Аланьї, актовий запис № 2015/16/60 (а.с. 4). Подружжя спільних дітей не має.

З позовної заяви вбачається, що шлюб сторін існує формально: сторони не підтримують шлюбно-сімейних відносин, не ведуть спільного господарства та проживають окремо.

Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження…є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість… (частини 3, 4 статті 56 Сімейного кодексу України).

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу відновити своє дошлюбне прізвище.

Отже зважаючи на те, що відповідач безумовно визнав позов, і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

З огляду на результат розгляду справи та визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті,суд відповідно до положень статей 141, 142 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову за вимогу про розірвання шлюбу, та повертає позивачу 50 відсотків судового збору з державного бюджету.

На підставі викладеного, керуючись статями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 28.08.2015 в Турецькій Республіці відділом реєстрації актів цивільного стану Аланьї, актовий запис № 2015/16/60, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Турецької Республіки, рнокпп НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 ) судовий збір в сумі 454 гривні.

Повернути ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 ) Ѕ частину судового збору, що становить 454 гривні, сплаченого згідно квитанції № 0.0..1 від 23.10.2021.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: