Справа № 2-298/11
Провадження №4-с/390/5/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" серпня 2022 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого - судді Терещенка Д.В.,

при секретарі Абрамовій М.О.,

за участю боржника ОСОБА_1 ,

представника боржника адвоката Хоміча А.А.,

стягувача - ОСОБА_2 ,

державного виконавця Гуржина І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Хоміч Артем Анатолійович, на бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина Іллі Ігоровича у виконавчому провадженні №65715587,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області зі скаргою на бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина Іллі Ігоровича у виконавчому провадженні №65715587, в якій просить:

- визнати бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587, що полягає у незнятті арешту з рахунку боржника ОСОБА_1 НОМЕР_1 , відкритого в Акціонерному товаристві Комерційний банк «Приватбанк» та призначеного для отримання заробітної плати, після отримання клопотання про зняття арешту за вихідним номером 574 від 01.06.2022;

- зобов`язати державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587 усунути порушення (поновити порушення права заявника) шляхом винесення постанови про зняття арешту з рахунку боржника ОСОБА_1 НОМЕР_1 , відкритого в Акціонерному товаристві Комерційний банк «Приватбанк» та призначеного для отримання заробітної плати;

- визнати неправомірною бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587, що полягає у недотриманні строків, передбачених ч.3 ст.13 Закону України «Про виконавче провадження», щодо надсилання платіжних вимог на примусове списання коштів;

- зобов`язати державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. усунути порушення шляхом дотримання порядку та строків вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні № 65715587.

В обґрунтування скарги зазначає, що на виконанні Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області ПС МУ МЮ (м.Дніпро) перебуває виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2-298 від 27.04.2011, виданого Кіровоградським районним судом Кіровоградської області про стягнення з нього на користь ОСОБА_3 аліментів на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 , в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) щомісячно, до 14.01.2027. Постановою державного виконавця Гуржина І.І. від 27.07.2021 накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках боржника, в тому числі на рахунок НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк». Постановою державного виконавця Гуржина І.І. від 21.09.2021 звернуто стягнення на заробітну плату боржника у розмірі 50%, яку він отримує, працюючи в КНП «Кіровоградський обласний фтизіопульмонологічний медичний центр Кіровоградської обласної ради». Вважаючи вказані дії та прийняття рішення державного виконавця Гуржина І.І. такими, що не відповідають положенням чинного законодавства, 01.06.2022 засобами електронного зв`язку він звернувся до відділу ДВС з клопотанням про зняття арешту з його рахунку, який призначений для отримання заробітної плати, долучивши копії документів, підтверджуючих наявність відповідних підстав. Але у встановлений законом строк відповіді не отримав. Враховуючи сплив строку для прийняття рішення про зняття арешту з його рахунку та фактичну неможливість розпоряджатись частиною заробітної плати, за винятком утриманих 50% згідно постанови про звернення стягнення на заробітну плату, він звернувся з даною скаргою до суду. Вказує, що накладенням арешту на грошові кошти, які містяться на рахунку для виплати йому заробітної плати, державний виконавець порушив частину третю статті 70 Закону України «Про виконавче провадження», яка передбачає, що загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі відрахування за кількома виконавчими документами.

Крім того, зазначив, що з 30.07.2021 він отримує на вказаний рахунок заробітну плату. Арешт на вказаний рахунок накладений постановою державного виконавця від 27.07.2021. Протягом майже календарного року на вказаному рахунку зберігаються його грошові кошти (за винятком утриманих 50%), якими у нього відсутня можливість розпоряджатися та на які не звернуто стягнення в рахунок наявної заборгованості зі сплати аліментів. Державному виконавцю достовірно відомо про місце його роботи та як вбачається із виписки по рахунку, за період з 30.07.2021 по 20.04.2022 на арештований рахунок більше 20 разів зараховувалася заробітна плата. Проте, протягом тривалого часу державний виконавець не вчинив жодних дій, спрямованих на примусове списання цих коштів. Внаслідок бездіяльності державного виконавця, порушення ним строків, передбачених ч.3 ст.13 ЗУ «Про виконавче провадження» щодо надсилання платіжних вимог на примусове списання коштів, щомісячно збільшується заборгованість зі сплати аліментів та одночасно звернувши стягнення і на його заробітну плату, і на кошти, що містяться на його арештованому рахунку, державний виконавець фактично позбавив його засобів для існування.

В судовому засіданні боржник та його представник адвокат Хоміч А.А. підтримали доводи, викладені в скарзі, просили скаргу задовольнити в повному обсязі та наголосили, що арештований рахунок, призначений в тому числі і для отримання заробітної плати, а відповідно до довідки АТ КБ «ПриватБанк» від 25.05.2022 за період з 30.07.2021 по 20.04.2022 на вказаний рахунок зараховувалася виключно заробітна плата. Таким чином, отримавши клопотання про зняття арешту з даною довідкою, державний виконавець був зобов`язаний зняти арешт з рахунку. Зазначили, що на час звернення зі скаргою відповіді від державного виконавця не отримували, проте в подальшому отримали відповідь, в якій державний виконавець відмовив у знятті арешту. Крім того, при прийнятті рішення просили врахувати висновки Верховного Суду, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.04.2022 у справі № 756/8815/20.

Державним виконавцем Опря Ю. подано відзив на скаргу, в якому вона просить відмовити в задоволенні скарги. В обґрунтування відзиву зазначено, що у Кропивницькому ВДВС у Кропивницькому районі Кіровоградської області ПС МУ МЮ (м.Дніпро) на виконанні перебуває виконавче провадження АСВП № 65715587 з примусового виконання виконавчого листа № 2-298, виданого 27.04.2011. Вказаним виконавчим листом з ОСОБА_1 стягнуто на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, стягнення проводити з 08.04.2011 до повноліття ОСОБА_4 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання.

Державний виконавець зазначає, що під час здійснення виконавчого провадження виконавець має право накладати арешт на кошти боржника, крім рахунків із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунків, звернення стягнення на які заборонено законом. При цьому, під час винесення постанови про накладення арешту на рахунки боржника, виконавець зазначає про необхідність накладення арешту на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, окрім коштів, що містяться на рахунках, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено Законом.

Підстави для знаття арешту з майна (коштів) боржника визначенні статтею 59 Закону. Зокрема, відповідно до пункту 1 частини четвертої цієї статті, підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

До відділу не надходили будь-які документи від ОСОБА_1 стосовно користування рахунками зі спеціальним режимом.

Додатково державний виконавець зазначає, що відповідно до статті 24 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що виплата заробітної плати здійснюється за місцем роботи. За особистою письмовою згодою працівника виплата заробітної плати може здійснюватися через установи банків, поштовими переказами на вказаний ними рахунок (адресу) з обов`язковою оплатою цих послуг за рахунок роботодавця.

В судовому засіданні державний виконавець Гуржин І.І. надав пояснення аналогічні доводам, викладеними у відзиві на скаргу, та просив відмовити в задоволенні скарги. Крім того, зазначив, що ним було направлено до банку платіжну вимогу на примусове списання коштів, яка була повернута без виконання.

Стягувач ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що більше 10 років ОСОБА_1 не сплачує аліменти, а тому вона вимушена звертатися до відділу ДВС, вважає, що державний виконавець діяв в межах закону.

Суд, перевіривши доводи, викладені боржником в обґрунтування скарги, заперечення, викладені у відзиві державним виконавцем, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Частиною 1 ст.2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Правовідносини, що виникли між сторонами виконавчого провадження, регулюються Законом України «Про виконавче провадження».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до статті 74 Закону України «Про виконавче провадження» рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця можуть бути оскаржені сторонами до суду, який видав виконавчий документ.

Згідно ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Судом встановлено, що рішенням Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 27.04.2011 позов ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача аліменти на утримання сина ОСОБА_4 , у розмірі ј часина всіх видів заробітку (доходу), але не менше, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Стягнення проводити з 08.04.2011 і до повноліття ОСОБА_4 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

04.06.2021 позивачем отримано виконавчий лист по вказаній вище справі.

07.06.2021 стягувач ОСОБА_6 звернулася з письмовою заявою до начальника Кропивницького РВ ДВС ПС МУ МЮ (м. Дніпро) про примусове виконання виконавчого листа № 2-298.

ОСОБА_5 змінила прізвище на ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 від 24.11.2012.

Постановою державного виконавця Кропивницького РВ ДВС ПС МУ МЮ (м. Дніпро) Гуржина І.І. від 08.06.2021 відкрито виконавче провадження № 65715587 про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на підставі вказаного вище виконавчого листа.

27.07.2021 постановою державного виконавця Кропивницького РВ ДВС ПС МУ МЮ (м. Дніпро) Гуржина І.І. накладено арешт на кошти, що міститься на відкритих рахунках, а також на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення, на які заборонено законом та належать ОСОБА_1

21.09.2021 постановою державного виконавця Кропивницького РВ ДВС ПС МУ МЮ (м. Дніпро) Гуржина І.І. звернуто стягнення на заробітну плату боржника у розмірі 50%, яку він отримує, працюючи в КНП «Кіровоградський обласний фтизіопульмонологічний медичний центр Кіровоградської обласної ради».

21.09.2021 державним виконавцем направлено платіжну вимогу № 65715587 до АТ КБ «ПриватБанк», яка повернута банком 11.10.2021 без виконання.

01.06.2022 ОСОБА_1 звернувся до відділу ДВС з клопотанням про зняття арешту з його рахунку НОМЕР_1 , відкритому в АТ КБ «ПриватБанк», призначеного для отримання заробітної плати.

Відповідно до довідки від 06.09.2021 АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_1 має в АТ КБ «Приватбанк» картку НОМЕР_3 ( НОМЕР_1 ), на яку отримує заробітну плату. Також на вказану картку (рахунок) може бути зарахована будь-яка виплата (переказ).

З довідки АТ КБ «ПриватБанк» від 25.05.2022 (виписка по рахунку НОМЕР_1 ) вбачається, що за період з 30.07.2021 по 20.04.2022 на вказаний рахунок зараховується виключно заробітна плата.

Листом начальника Кропивницького ВДВС у Кропивницькому районі Кіровоградської області ПС МУ МЮ (м. Дніпро) від 14.09.2022 ОСОБА_1 роз`яснено, що відсутні законні підстави для зняття арешту з його банківського рахунку.

Спірні правовідносини в цій справі склались з приводу незгоди скаржника з постановою державного виконавця про арешт коштів боржника, якою було накладено арешт на рахунок, на який здійснюється нарахування його заробітної плати.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом (стаття 43 Конституції України).

Відповідно до статті 94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно - ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства, установи, організації і максимальним розміром не обмежується.

Частиною першою статті 48 Закону № 1404-VIII визначено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Відповідно до частин першої - третьої статті 56 Закону № 1404-VIII арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах(абзац перший частини другої статті 48 Закону № 1404-VIII).

Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 151 Закону України «Про електроенергетику», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 191 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 261 Закону України «Про теплопостачання», статті 181 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом (абзац другий частини другої статті 48 Закону № 1404-VIII).

Таким чином, доводи державного виконавця, що рахунок, на якому знаходились кошти не є таким, на який заборонено законом накладення арешту, не відповідають положенням закону, оскільки арешт може накладатись на кошти, а не на рахунок (абзац перший частини другої статті 48 Закону № 1404-VIII); а по-друге, обмеження звернення стягнення на кошти заробітної плати, які знаходяться на рахунку боржника, підпадають під випадки «кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом» (абзац другий частини другої статті 48 Закону № 1404-VIII).

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Закону № 1404-VIII стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів. За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати.

Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи (частина третя статті 68 Закону № 1404-VIII).

Відрахування, зокрема із заробітної плати, насамперед здійснюють підприємства установи та організації тощо, які й здійснюють нарахування цих виплат і відповідно частини першої статті 70 Закону № 1404-VIII розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Частинами другою та третьою статті 70 Закону № 1404-VIII передбачено, що із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 59 Закону № 1404-VIII підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Таким чином, дії спрямовані на звернення стягнення, в тому числі на заробітну плату боржника не можуть та не повинні позбавляти боржника засобів до існування та можливості утримування його сім`ї.

Вказане узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.04.2022 у справі № 756/8815/20.

Відповідно до довідки від 06.09.2021 АТ КБ «Приватбанк» Войтюк Л.Л. має в АТ КБ «Приватбанк» картку НОМЕР_3 ( НОМЕР_1 ), на яку отримує заробітну плату. Також на вказану картку (рахунок) може бути зарахована будь-яка виплата (переказ).

Разом з цим, як вбачається з довідки АТ КБ «ПриватБанк» від 25.05.2022 (виписка по рахунку НОМЕР_1 ) за період з 30.07.2021 по 20.04.2022 на вказаний рахунок зараховується виключно заробітна плата.

Про ці обставини боржник повідомив державного виконавця 01.06.2022 та надав докази на їх підтвердження, однак державний виконавець в порушення пункту 1 частини четвертої статті 59 Закону № 1404-VIII арешту з грошових коштів не зняв.

При цьому, на підставі матеріалів виконавчого провадження, судом не встановлено та державним виконавцем не доведено, що на вказаний рахунок боржника надходили або надходять інші кошти, окрім заробітної палати.

Залишення арешту на кошти, які складають заробітну плату боржника, та звернення на них стягнення унеможливлює отримання ОСОБА_1 будь-яких коштів заробітної плати, як єдиного джерела та порушує його право на отримання винагороди за працю.

Наведене свідчить про те, що дії державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. щодо арешту усіх коштів зарплатного рахунку ОСОБА_1 та бездіяльність, що полягає у незнятті арешту з рахунку боржника є неправомірними.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність визнати бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587, що полягає у незнятті арешту з рахунку боржника ОСОБА_1 НОМЕР_1 , відкритого в Акціонерному товаристві Комерційний банк «Приватбанк» та призначеного для отримання заробітної плати, після отримання клопотання про зняття арешту за вихідним номером 574 від 01.06.2022.

Крім того, суд вважає за потрібне зобов`язати державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587 усунути порушення (поновити порушення права заявника) шляхом винесення постанови про зняття арешту з рахунку боржника ОСОБА_1 НОМЕР_1 , відкритого в Акціонерному товаристві Комерційний банк «Приватбанк» та призначеного для отримання заробітної плати.

Також, боржник просить визнати неправомірною бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587, що полягає у недотриманні строків, передбачених ч.3 ст.13 Закону України «Про виконавче провадження», щодо надсилання платіжних вимог на примусове списання коштів.

В обґрунтування даної вимоги зазначає, що з 30.07.2021 він отримує на вказаний рахунок заробітну плату з КПН «Кіровоградський обласний фтизіопульмонологічний медичний центр Кіровоградської обласної ради». Арешт на вказаний рахунок накладений постановою державного виконавця від 27.07.2021. Протягом майже календарного року на вказаному рахунку зберігаються його грошові кошти (за винятком утриманих 50%), якими у нього відсутня можливість розпоряджатися та на які не звернуто стягнення в рахунок наявної заборгованості зі сплати аліментів. Державному виконавцю достовірно відомо про місце його роботи, з огляду на винесену постанову про звернення стягнення на його заробітну плату, та як вбачається із виписки по рахунку, за період з 30.07.2021 по 20.04.2022 на арештований рахунок більше 20 разів зараховувалася заробітна плата. Проте, протягом тривалого часу державний виконавець не вчинив жодних дій, спрямованих на примусове списання цих коштів. Внаслідок бездіяльності державного виконавця, порушення ним строків, передбачених ч.3 ст.13 ЗУ «Про виконавче провадження» щодо надсилання платіжних вимог на примусове списання коштів, щомісячно збільшується заборгованість зі сплати аліментів та одночасно звернувши стягнення і на його заробітну плату, і на кошти, що містяться на його арештованому рахунку, державний виконавець фактично позбавив його засобів для існування.

Відповідно до ч.1 ст.18 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Обов`язки і права виконавців, обов`язковість вимог виконавців передбачені частинами 2 - 4 ст.18 ЗУ «Про виконавче провадження», а саме ч.2 зазначеної статті встановлює, що виконавець зобов`язаний: 1) здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом; 2) надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження ; 3) розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання; 4) заявляти в установленому порядку про самовідвід за наявності обставин, передбачених цим Законом; 5) роз`яснювати сторонам та іншим учасникам виконавчого провадження їхні права та обов`язки.

Згідно із ст. 11 ЗУ «Про виконавче провадження» строки у виконавчому провадженні - це періоди часу, в межах яких учасники виконавчого провадження зобов`язані або мають право прийняти рішення або вчинити дію. Строки у виконавчому провадженні встановлюються законом, а якщо вони не визначені законом встановлюються виконавцем. Будь-яка дія або сукупність дій під час виконавчого провадження повинна бути виконана не пізніше граничного строку, визначеного цим Законом. Строки, встановлені цим Законом, обчислюються в робочих днях, місяцях і роках, а також можуть визначатися посиланням на подію, яка повинна неминуче настати. Строк обчислення заборгованості зі сплати аліментів для застосування заходів, передбачених пунктами 1-4 частини дев`ятої, частиною чотирнадцятою статті 71 цього Закону, обчислюється з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

Статтею 13 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачені строки прийняття рішень виконавцями та вчинення виконавчих дій, відповідно до якої під час здійснення виконавчого провадження виконавець вчиняє виконавчі дії та приймає рішення шляхом винесення постанов, попереджень, внесення подань, складення актів та протоколів, надання доручень, розпоряджень, вимог, подання запитів, заяв, повідомлень або інших процесуальних документів у випадках, передбачених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Закону України «Про виконавче провадження» платіжні вимоги на примусове списання коштів надсилаються не пізніше наступного робочого дня після накладення арешту та в подальшому не пізніше наступного робочого дня з дня отримання інформації про наявність коштів на рахунках.

Під час розгляду справи державним виконавцем не спростовані доводи скаржника, а з наданих матеріалів виконавчого провадження судом встановлено, що державним виконавцем була надіслана лише одна платіжна вимога до АТ КБ «ПриватБанк» 21 вересня 2021 року, а постанова про арешт коштів боржника винесена 27.07.2021, тобто з порушенням строків, передбачених ч.3 ст.13 Закону України «Про виконавче провадження» щодо надсилання платіжних вимог на примусове списання коштів.

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність визнати неправомірною бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587, що полягає у недотриманні строків, передбачених ч.3 ст.13 Закону України «Про виконавче провадження», щодо надсилання платіжних вимог на примусове списання коштів.

З метою усунення порушення та поновлення порушеного права заявника суд вважає за необхідне зобов`язати державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. усунути порушення шляхом дотримання порядку та строків вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні № 65715587.

Враховуючи заяву, викладену представником боржника адвокатом Хоміч А.А. в скарзі, питання про розподіл витрат на правничу допомогу на даний час судом не вирішується.

Керуючись ст. ст. 447-453 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Хоміч Артем Анатолійович, на бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина Іллі Ігоровича у виконавчому провадженні № 65715587 задовольнити.

Визнати бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587, що полягає у незнятті арешту з рахунку боржника ОСОБА_1 НОМЕР_1 , відкритого в Акціонерному товаристві Комерційний банк «Приватбанк» та призначеного для отримання заробітної плати, після отримання клопотання про зняття арешту за вихідним номером 574 від 01.06.2022.

Зобов`язати державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587 усунути порушення (поновити порушене право заявника) шляхом винесення постанови про зняття арешту з рахунку боржника ОСОБА_1 НОМЕР_1 , відкритого в Акціонерному товаристві Комерційний банк «Приватбанк» та призначеного для отримання заробітної плати.

Визнати неправомірною бездіяльність державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. у виконавчому провадженні № 65715587, що полягає у недотриманні строків, передбачених ч.3 ст.13 Закону України «Про виконавче провадження», щодо надсилання платіжних вимог на примусове списання коштів.

Зобов`язати державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Гуржина І.І. усунути порушення шляхом дотримання порядку та строків вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні № 65715587.

Для вирішення питання про розподіл судових витрат призначити судове засідання на 10:00 год. 30.08.2022. Встановити заявнику та його представнику адвокату Хомічу А.А. строк для подання доказів щодо розміру понесених заявником судових витрат у зв`язку з розглядом скарги до 23.08.2022. Роз`яснити, що у разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку заява про розподіл судових витрат буде залишена без розгляду.

Повний текст ухвали складений 19 серпня 2022 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області Д.В. Терещенко