Справа № 369/9573/19
Провадження № 2/369/179/22
РІШЕННЯ

Іменем України

24.08.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді Дубас Т.В.,

при секретарі судових засідань Мазурик Д.С., Житар А.А.

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивача Москаленко І.О.,

Григоришенко О.О.

представника третьої особи АТ «Альфа-банк» Галас П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Гуцуляк Тетяни Віталіївни, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк», третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області про визнання дій протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 22.05.2008 р. між нею та ПАТ «Укрсоцбанк» було укладено договір кредиту №028/25-259, відповідно до умов якого, ПАТ «Укрсоцбанк» надав їй кредит у розмірі 133 642 долари США для придбання двокімнатної квартири загальною площею 82,5 кв.м, яка розташована за адресою : АДРЕСА_1 . Того ж дня між сторонами було укладено іпотечний договір №028/15-293, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Бочаровою С.В., за умовами якого позивач, з метою забезпечення виконання своїх зобов`язань за договором кредиту, передав вищевказану квартиру в іпотеку. Рішенням постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 16.09.2016 року у справі № 1184/15 було задоволено позов ПАТ «Укрсоцбанк» щодо стягнення з позивача суму боргу за договором кредиту у розмірі 1 217 003,85 грн та судовий збір у розмірі 12 570,03 грн. Зазначає, що з часу ухвалення третейським судом вказаного рішення не отримувала ані постанов з виконавчої служби, ані вимог від ПАТ «Укрсоцбанк» про виконання зобов`язань за договором кредиту та іпотечним договором.

04.07.2019 року позивачеві стало відомо про те, що 27.06.2019 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно Державним реєстратором Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Гуцуляк Тетяною Віталіївною було здійснено запис № 32234486 про реєстрацію за ПАТ «Укрсоцбанк» права власності на квартиру , яка належить позивачеві на підставі договору купівлі-продажу від 22.05.2008 року.

03.07 2019 року Державним реєстратором Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Гуцуляк Тетяною Віталіївною було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та ї обтяжень, згідно якого за ПАТ «Укрсоцбанк» було зареєстровано право власності на квартиру позивача загальною площею 82,5 кв.м, яка розташована за адресою : АДРЕСА_1 .

Позивач категорично не погоджується з діями державного реєстратора щодо звернення стягнення на іпотечне майно, яке належить ОСОБА_1 , оскільки жодних повідомлень від ПАТ «Укрсоцбанк» не отримувала. Оскільки Іпотекодержатель (ПАТ «Укрсоцбанк») ухилився від виконання свого обов`язку, передбаченого як Законом України «Про іпотеку», так і Порядком № 1127 щодо надіслання боржнику ( позивачу ) повідомлення про порушення забезпеченого обтяженням зобов`язання, що унеможливило встановлення державним реєстратором завершення 30-денного строку, сплив якого пов`язується з проведенням ним подальших дій зі звернення стягнення на предмет іпотеки, в тому числі й шляхом набуття права власності, державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за ПАТ «Укрсоцбанк» проведена всупереч норм чинного законодавства. Вважає, що державним реєстратором порушено порядок проведення державної реєстрації прав, встановлений ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

На підставі вищезазначеного, з урахуванням заяви про зміну предмета позову,просить суд:

-скасувати,як незаконне, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 47607110 від 03.07.2019 року, згідно якого за ПАТ «Укрсоцбанк» було зареєстровано право власності на квартиру позивача загальною площею 82,5 кв.м, яка розташована за адресою : АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 224

- визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 224;

стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1536,80 грн., витати на правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29.07.2019 року було відкрито провадження у справі.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.09.2019 року було частково задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, накладено арешт та заборону будь-якого відчуження квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 224.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.10.2019 року було задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 -адвоката Москаленко І.О. про витребування доказів.

18.10.2019 року на виконання ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.10.2019 року від Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області надійшов Витяг № 183421744 від 03.10.2019 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження на квартиру АДРЕСА_2 .

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.11.2019 року було задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 -адвоката Москаленко І.О. про залучення до участі у справі у якості третьої особи Службу у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районної державної адміністрації.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07.11.2019 року було відмовлено у задоволені заяви Галас Павла Васильовича в інтересах Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про зустрічне забезпечення позову.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.10.2019 року було задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів у Акціонерного товариства «Альфа-Банк».

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.05.2021 року замінено третю особу у справі Акціонерне товариство «Укрсоцбанк» на процесуального правонаступника Акціонерне товариство «Альфа-Банк».

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.05.2021 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача Акціонерне товариство «Альфа-Банк».

В судовому засіданні 27.07.2021 року протокольною ухвалою проведено заміну третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинського району Київської області на правонаступника Службу у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області.

27 липня 2021 року на адресу суду від представника Акціонерного товариства «Альфа-Банк» надійшов відзив на позовну заяву. Зазначає, що відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про право власності, право власності на квартиру за реєстровано за АТ «Альфа-Банк». Заперечуючи проти позову, вказує, що при укладені договору іпотеки , права неповнолітньої доньки позивача порушені не були, оскільки вона не була власником квартири та не користувалася нерухомістю, яка передавалась в іпотеку та не була зареєстрована за адресою предмета іпотеки.

Зазначає, що на виконання норм Закону України Про іпотеку Банк надіслав письмове повідомлення іпотекодавцю за місцем реєстрації та за місцем знаходження предмету іпотеки.

Зазначає, що відповідно до умов Договору іпотеки сторони погодили, що у разі неналежного виконання умов Кредитного та/або Іпотечного договорів, у кредитора виникає право звернути стягнення на предмет іпотеки на підставі ст.37 Закону України Про іпотеку і таким чином, між сторонами погоджено та укладено договір про задоволення вимог Іпотекодержателя у формі іпотечного застереження, яке міститься у Іпотечному договорі. Вважає, що враховуючи неналежне виконання позивачем зобов`язань за кредитними договором, у Банку виникло право звернути стягнення на предмет іпотеки. Посилається на те, що наявність рішення Третейського суду про стягнення боргу за кредитним договором, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносини сторін кредитного договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання . Зазначає, що розмір заборгованості не є предметом розгляду справи про скасування державної реєстрації права власності на квартиру. Просить відмовити в задоволені позову.

13 вересня 2021 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Москаленко І.О. надійшла відповідь на відзив. Зазначає,що доводи відповідача АТ «Альфа-Банк» не відповідають фактичним обставинам справи. Зокрема, донька позивача з моменту свого народження зареєстрована саме у квартирі АДРЕСА_3 . Відповідачем на підтвердження своїх вимог не надано доказів направлення письмового повідомлення іпотекодавцю за місцем реєстрації та за місцем знаходження предмету іпотеки. Також зазначає, що огляд предмету іпотеки не проводився, а оцінку здійснено на підставі наданих замовником документів, що не дає можливості провести об`єктивну оцінку квартири та встановити її дійсну вартість. Таким чином, іпотекодержатель (АТ «Укрсоцбанк») ухилився від виконання свого обов`язку, передбаченого як Законом «Про іпотеку», так і Порядком № 1127 щодо надіслання боржнику повідомлення про порушення забезпеченого обтяженням зобов`язання, зокрема вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття на нього права власності із зазначенням інформації про вартість майна, за якою відбулося зарахування вимог, що унеможливило встановлення державним реєстратором завершення 30-денного строку, сплив якого пов`язується з проведенням ним подальших дій зі звернення стягнення на предмет іпотеки, в тому числі й шляхом набуття права власності, а отже державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за АТ «Укрсоцбанк» проведена всупереч норм чинного законодавства. Просив задовольнити позов в повному обсязі.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 19.10.2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду.

У судове засідання представник позивача адвокат Григоришен О.О. з`явився. Посилаючись на обставини викладені в позові та в заяві про зміну предмету позову, окрім того звертаючи увагу щодо порушення проведення оцінки майна, просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач державний реєстратор Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Гуцуляк Тетяни Віталіївни в судове засідання не з`явилась, про причини неявки не повідомила, письмових клопотань не надавала.

Представник третьої особи Акціонерного товариства «Альфа-Банк» в судове засідання не з`явився. В попередніх судових засіданнях просив відмовити в задоволенні позову.

Представник третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області в судове засідання не з`явився. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду невідомі.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи та характер спірних правовідносин, об`єктивно оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

За ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України).

За ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплачені відсотки.

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Судом встановлено, що 22.05.2008 р. між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 було укладено договір кредиту №028/25-259. Відповідно до п. 1.1 Договору Кредитор зобов`язався надати позичальнику грошові кошти у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання 133 642,00 доларів США, зі сплатою 13 процентів річних та комісій, в розмірі таа в порядку визначених в Додатку № 1 до цього Договору.

22.05.2008 р. між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 було укладено іпотечний договір №028/15-293 відповідно до п. 1.1. якого Іпотекодавець передає в іпотеку Іпотекодержателю у якості забезпечення виконання Іпотекодавецем зобов`язань за Договором кредиту №028/25-259, нерухоме майно, що придбане Іпотекодавцем за кредитн кошти, а саме: квартиру АДРЕСА_4 АДРЕСА_5 .

Рішенням постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 16.09.2016 року у справі № 1184/15 було задоволено позов ПАТ «Укрсоцбанк» щодо стягнення з позивача суму боргу за договором кредиту у розмірі 1 217 003,85 грн та судовий збір у розмірі 12 570,03 грн.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна 224 від 04.07.2019 року встановлено, що 27.06.2019 року о 14:03:57 державним реєстратором Комунального підприємства «Агенція реєстраційних послуг» Гуцуляк Тетяною Віталіївною на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 476071100 від 03.07.2019 15:49:45 внесеним реєстратором КП «Агенція реєстраційних послуг», зареєстровано за АТ «Укрсоцбанк» право приватної власності, номер запису про право власності: 32234486.

Згідно із ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право у разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб Чабанівської селищної ради від 23.07.2019 року, до складу сімї/зареєстрованих за адресою АДРЕСА_1 входять ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 15.09.2017 року АТ «Укрсоцбанк» направило заяву приватному нотаріусу КМНО Кобелєвої А.М. про направлення ОСОБА_1 на адресу АДРЕСА_6 АТ «Укрсоцбанк» повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору та анулювання залишку заборгованості за основним зобов`язанням. Зазначеним листом АТ «Укрсоцбанк» вимагало сплатити борг за договором № 028/25-259, розмір якого станом на 06.09.2017 року складає 412220,53 доларів США.

Вищезазначене повідомлення було відправлено нотаріусом КМНО Кобелєвою А.М. 28.09.2017 року за АТ «Укрсоцбанк» адресою, а саме: АДРЕСА_6 , що підтверджується рекомендованим повідомленням №883.

З огляду на вищевикладене, суд робить висновок про те, що повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки було направлено на адресу, за якою позивач не проживала та не була зареєстрована, а отже не було отримано ОСОБА_1 з незалежних від неї причин. Таким чином, АТ «Укрсоцбанк» не набуло права звернення стягнення на іпотечне майно шляхом позасудового врегулювання.

Частиною 1 статті 35 Закону «України «Про іпотеку» (надалі також - Закон № 898-IV) передбачено, що у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Частинами 1, 4 статті 37 Закону «України «Про іпотеку» передбачено, що Іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.

Іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності.

Частиною 1 статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі також - Закон № 1952-IV) передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до частини 3 статті 10 цього Закону визначено, що державний реєстратор, зокрема, встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; перевіряє документи на наявність підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення; здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.

За змістом статті 18 Закону № 1952-IV перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим документам.

Згідно з пунктом 57 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин), для державної реєстрації права власності та інших речових прав на майно, яке набувається у зв`язку з виконанням умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення таких прав, також подається документ, що підтверджує наявність факту виконання відповідних умов правочину.

Відповідно до пункту 61 цього Порядку (у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; документ, що підтверджує наявність факту завершення тридцятиденного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

У наведених правових нормах визначено перелік обов`язкових для подання документів та обставин, що мають бути ними підтверджені, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за договором, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, і з огляду на закріплені у статтях 10, 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та статті 37 Закону України «Про іпотеку» порядок державної реєстрації та коло повноважень державного реєстратора у ході її проведення ця особа приймає рішення про державну реєстрацію прав лише після перевірки наявності необхідних для цього документів та їх відповідності вимогам законодавства.

Вказаний висновок висловлено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.01.2019 року у справі №306/1224/16-ц (провадження №14-501цс18) та від 20.03.2019 року у справі №306/2053/16-ц (провадження №14-22цс19).

Так, зокрема у справі №306/1224/16-ц Велика Палата Верховного Суду погодилася з висновками судів попередніх інстанцій про те, що іпотекодержатель ухилився від виконання свого обов`язку, передбаченого як ЗУ «Про іпотеку», так і Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року №1127, щодо надіслання боржнику повідомлення про порушення забезпеченого обтяженням зобов`язання, що унеможливило встановлення нотаріусом завершення 30-денного строку, сплив якого пов`язується з проведенням ним подальших дій зі звернення стягнення на предмет іпотеки, у тому числі й шляхом набуття права власності, а тому державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за кредитором була проведена всупереч норм чинного законодавства. Також у цій справі встановлено невідповідність вартості нерухомого майна (предмета іпотеки) дійсній ринковій вартості, однак ця обставина була не єдиною підставою для задоволення позовних вимог.

Визначена у частині першій статті 35 Закону України «Про іпотеку» процедура подання іпотекодержателем вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та (або) умов іпотечного договору передує прийняттю іпотекодержателем рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовий спосіб на підставі договору (постанова Великої Палати Верховного Суду від 02.06.2019 року у справі №205/578/14-ц, провадження №14-48цс19).

Іпотекодержатель на підтвердження факту направлення й отримання іпотекодавцем вимоги про порушення основного зобов`язання та звернення стягнення на предмет іпотеки у силу зазначених норм матеріального права зобов`язаний надати державному реєстратору докази отримання іпотекодавцем такої вимоги разом із заявою про державну реєстрацію (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 року у справі №638/20000/16-ц, провадження №14-2цс19).

У справі №306/2053/16-ц Велика Палата Верховного Суду погодилася з висновками судів попередніх інстанцій про те, що основною підставою задоволення позову виступала відсутність відомостей про отримання іпотекодавцем вимоги іпотекодержателя про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття на нього права власності. Крім того вказано на те, що оцінка предмета іпотеки на момент переходу права власності не проводилась.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11.06.2020 року у справі №914/953/19 з посиланням на правову позицію Великої Палати Верховного Суду у справі №306/1224/16-ц зроблено висновок про необхідність подання державному реєстратору документа про експертну оцінку предмета іпотеки.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 12.08.2020 року у справі №921/353/19 із посиланням на висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 20.03.2020 року у справі №306/2053/16-ц, враховуючи положення статті 37 ЗУ «Про іпотеку», виходив з того, що ціна набуття об`єкта права власності є істотною обставиною, яка має погоджуватися з власником майна при зверненні іпотекодержателем стягнення на іпотечне майно в позасудовий спосіб шляхом набуття на нього права власності. Відповідно нездійснення оцінки предмета іпотеки на момент переходу права власності до іпотекодержателя є порушенням процедури звернення стягнення на предмет іпотеки в позасудовому порядку.

Подібні висновки з посиланням на правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в постановах від 20.03.2019 року у справі №306/2053/16-ц (провадження №14-22цс19) та від 23.01.2019 року у справі №306/1224/16-ц (провадження №14-501цс18), зроблено Верховним Судом у складі Касаційного цивільного суду в постановах від 29.01.2020 року у справі №607/8488/18 (провадження №61-7603св19) та від 04.02.2021 року у справі №275/2881/19 (провадження №61-727св19).

Частиною 3 ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У п.3 ч.2 ст.129 Конституції України закріплено основні засади судочинства, однією з яких є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За таких обставин суд прийшов до висновку, що іпотекодержатель ухилився від виконання свого обов`язку, передбаченого як Законом України «Про іпотеку», так і Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо надіслання іпотекодавцю повідомлення про порушення забезпеченого обтяженням зобов`язання, зокрема вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття на нього права власності із зазначенням інформації про вартість майна, за якою відбулося зарахування вимог, що унеможливило встановлення державним реєстратором завершення тридцятиденного строку, сплив якого пов`язується з проведенням ним подальших дій зі звернення стягнення на предмет іпотеки, в тому числі й шляхом набуття права власності.

Зазначене узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 306/2053/16-ц (провадження № 14-22цс19) та постановах Верховного Суду від 12 квітня 2021 року у справі № 642/1989/19 (провадження № 61-5477св20), 04 лютого 2021 року у справі № 207/3897/18-ц (провадження № 61-17518св20), від 31 липня 2020 року у справі № 607/11516/18 (провадження № 61-8704св19).

Таким чином, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог в частині скасування, як незаконного, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 47607110 від 03.07.2019 року, згідно якого за ПАТ «Укрсоцбанк» було зареєстровано право власності на квартиру загальною площею 82,5 кв.м, яка розташована за адресою : АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 224

Щодо вимоги про визнання за ОСОБА_1 права власності на квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 224,суд приходить до наступного висновку.

Згідно частини 8 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено: Державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав)».

У відповідності до п.39 Постанови КМУ від 6 червня 2018 р. № 484 «Деякі питання функціонування Державного реєстру речових прав на нерухоме майно», запис про речові права та їх обтяження, про суб`єктів таких прав, який існував до набуття, зміни чи припинення речових прав на нерухоме майно або їх обтяжень, зберігається у Державному реєстрі прав.

У відповідності до ч.3 ст. 26 вказаного Закону, державна реєстрація набуття, зміни чи припинення речових прав у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, проводиться без подання відповідної заяви заявником та справляння адміністративного збору на підставі відомостей про речові права, що містилися в Державному реєстрі прав. У разі відсутності таких відомостей про речові права в Державному реєстрі прав заявник подає оригінали документів, необхідних для проведення державної реєстрації набуття, зміни чи припинення речових прав.

У відповідності до ч.1 ст. 27 Закону, державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі: судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

У відповідності п.51 Постанови КМУ від 6 червня 2018 р. № 484 «Деякі питання функціонування Державного реєстру речових прав на нерухоме майно», внесення записів про скасування державної реєстрації прав здійснюється за заявою особи, заінтересованої у внесенні відповідних записів, а також у порядку, передбаченому статтею 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

У Державному реєстрі прав під час внесення записів про скасування державної реєстрації прав за допомогою програмних засобів його ведення автоматично поновлюються записи про речові права, їх обтяження, що існували до проведення державної реєстрації прав, що скасована, у разі їх наявності в Державному реєстрі прав.

У зв`язку з викладеним, суд не вбачає підстав для прийняття рішення щодо вимоги про визнання за ОСОБА_1 права власності на квартиру АДРЕСА_2 , оскільки зазначене державним реєстратором автоматично виконується відповідно п.51 Постанови КМУ від 6 червня 2018 р. № 484 «Деякі питання функціонування Державного реєстру речових прав на нерухоме майно».

Розподіл судових витрат між сторонами, регулюється ст. 141 ЦПК України. Зокрема: судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з частковим задоволенням позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму судового збору пропорційно до задоволених вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12-13, 18, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державного реєстратора комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Гуцуляк Тетяни Віталіївни, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк», третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області про визнання дій протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно - задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 47607110 від 03.07.2019 року, згідно якого за ПАТ «Укрсоцбанк» було зареєстровано право власності на квартиру позивача загальною площею 82,5 кв.м, яка розташована за адресою : АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 224.

Стягнути з Державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1152,60 грн. (одну тисячу сто п`ятдесят дві грн.. 60 коп.).

У задоволенні позову в частині решти позовних вимог - відмовити.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: Комунальне підприємство «Агенція адміністративних послуг», , місцезнаходження: Київська область, м.Бориспіль, вул.Київський шлях, буд.76 А.

Відповідач: Акціонерне товариство «Альфа-Банк», , місцезнаходження: м.Київ, вул. В.Васильківська 100.

Третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області, місцезнаходження: Київська область, Фастівський район, смт. Чабани, вул. Машинобудівників, буд. 4-А.

Повний текст рішення суду виготовлено 02.09.2022.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Т.В. Дубас