Номер провадження: 22-ц/813/2954/22
Справа № 500/2361/19
Головуючий у першій інстанції Присакар О. Я.
Доповідач Дришлюк А. І.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.08.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Дришлюка А.І., суддів Драгомерецького М.М., Громіка Р.Д.,

при секретарі судового засідання Нечитайло А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 31 березня 2021 року про залишення позовної заяви без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко Марія Дмитрівна, про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

02 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко Марія Дмитрівна, про визнання недійсним та скасування заповіту, складеного ОСОБА_3 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , на ім`я ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко М.Д. 21.05.2015 року, зареєстрованого в реєстрі за №1510 (а.с.2-5).

31 березня 2021 року ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко Марія Дмитрівна, про визнання недійсним та скасування заповіту, складеного ОСОБА_3 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , на ім`я ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко М.Д. 21.05.2015 року, зареєстрованого в реєстрі за №1510 залишено без розгляду, оскільки належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки та від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності (а.с.123-124).

26 квітня 2021 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 направив апеляційну скаргу на ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 31 березня 2021 року про залишення заяви без розгляду. Апелянт повідомляє, що не отримував судові повістки та не був належним чином повідомлений судом про час, дату та місце розгляду справи у зв`язку з тим, що перебував у цей час закордоном. Апелянт стверджує, що не міг надіслати заяву про розгляд без його участі так як не був обізнаний про дату судового засідання. Апелянт вважає, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню через невідповідність висновків суду, а саме щодо належного сповіщення ОСОБА_1 , обставинам справи. Тому, просить суд поновити ОСОБА_1 процесуальний строк на подання апеляційної скарги, скасувати ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області та направити справу до суду першої інстанції для подальшого розгляду по суті позовних вимог (а.с.128-130).

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

11.10.2021, 06.12.2021 приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко Марія Дмитрівна подала клопотання про розгляд справи за її відсутністю.

22.02.2022 представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 подав клопотання про розгляд справи без участі ОСОБА_2 .

З врахуванням недостатньої кількості суддів в Одеському апеляційному суді (з 2013 року кількість суддів в цивільній палаті зменшилася з 48 до 14, які фактично здійснюють судочинство), щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ (без урахування суддів, які хворіють, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці), що створює надмірне навантаження та виключає можливість розгляду справи в строки, передбачені національним законодавством, судом апеляційної інстанції було здійснено розгляд справи з врахуванням поточного навантаження, яке обумовило збільшення строку розгляду справи по незалежним від суду причинам.

Сторони в судове засідання не з`явились. Про розгляд справи повідомлялись належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Клопотань про відкладення судового засідання або про розгляд справи в режимі відеоконференції сторони не подавали.

Крім того, відповідно до п. 1.2.3 Правил організації ефективного цивільного судочинства (далі Правила), затверджених рішенням Ради суддів України № 14 від 28.02.2020 (https://oda.court.gov.ua/sud4813/inshe/1/) суд повідомляє сторони та їх представників шляхом надіслання судової повістки, смс-повідомлення, листом, телефоном, факсом чи електронною поштою. Крім того, суд має право визнати сторону повідомленою з використанням електронного Списку судових справ, призначених до розгляду на офіційному сайті суду у разі якщо за обставинами справи вказана сторона ініціювала відповідну стадію процесу (подавала позов, апеляційну скаргу), або була присутня в судовому засіданні, або не була присутня в судовому засіданні, проте достеменно знала про його призначення, зокрема, подавала клопотання про його відкладення. Коли суд приймає рішення щодо сповіщення учасників справи, за потреби він також встановлює, яка саме сторона повинна виконати ту чи іншу процесуальну дію, та визначає строк, у який вона повинна це зробити.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали цивільної справи, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Приймаючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що в судові засідання призначені на 15.06.2020 року, 25.08.2020 року, 21.09.2020 року, 18.11.2020 року, 14.12.2020 року, 31.03.2021 року ОСОБА_1 не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджено повідомленнями про не вручення поштового відправлення наявними в матеріалах справ, причин неявки суду не повідомив. Заяв про перенесення розгляду справи або про розгляд справи за відсутності позивача або його представника не надходило. Тому суд першої інстанції залишив позовну заяву баз розгляду.

Апеляційний суд погоджується з процесуальним рішенням суду першої інстанції та відхиляє доводи апеляційної скарги з огляду на таке.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання (постанови ВС від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17, від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19, від 18 січня 2021 року у справі № 760/22245/18, від 20 січня 2021 року у справі № 569/5089/17, від 10 лютого 2021 року у справі № 598/2250/19).

Отже, повторна неявка, в контексті ст. 257 ЦПК України, має досліджуватися на стадії розгляду справи по суті.

18.11.2020 було закрито підготовче провадження в справі (а.с. 109).

Після закриття підготовчого засідання розгляд справи неодноразово відкладався, зокрема судові засідання призначались на 14.12.2020, 18.01.2021, 18.02.2021, 31.03.2021.

З матеріалів справи вбачається, що позивачеві направляли повістку про виклик в судове засідання на 14.12.2021, яка однак повернулась до суду в зв`язку з відсутністю адресата (а.с. 113).

Докази отримання/неотримання судової повістки на 18.01.2021 та 18.02.2021 в матеріалах справи відсутні. В судові засідання 18.01.2021 та 18.02.2021 позивач чи його представник не з`являвся. Наступне судове засідання було призначено на 31.03.2021.

Позивачеві направляли повістку про виклик в судове засідання на 31.03.2021, яка однак повернулась до суду в зв`язку з відсутністю адресата (а.с. 121). В судове засідання 31.03.2021 2021 позивач чи його представник не з`явився.

За ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до ч. 6 цієї статті судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

За п. 3 ч. 8 зазначеної статті днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Тобто, якщо повістка направлена особі за адресою, яка була повідомлена цією особою суду та повернулась до суду в зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою, така особа вважається повідомленою про судове засідання належним чином.

За обставинами даної справи судові повістки направлялись позивачу за адресою, яка була повідомлена ним суду: АДРЕСА_1 (вказана адреса зазначена позивачем-апелянтом в його апеляційній скарзі на ухвалу від 31.03.2021).

За таких обставин, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції щодо належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи.

Апеляційний суд зауважує, що ані позивач, ані його представник не повідомляв суду першої інстанції причини неявки в судові засідання, в тому числі не повідомляв суду про неможливість участі в судовому засіданні в зв`язку з перебуванням закордоном.

При цьому, апеляційний суд зауважує, що позивач не подавав до суду першої інстанції клопотання про обов`язкову особисту участь в судовому засіданні, а тому міг приймати участь в судовому засіданні через свого представника. Обов`язковість участі в судовому засіданні особисто позивач-апелянт не обґрунтовував й на стадії апеляційного розгляду справи.

Одночасно, апеляційний суд звертає увагу на те, що провадження в справі було відкрито 03.04.2019 (а.с. 17). Позивач не з`являвся в судові засідання на стадії підготовчого розгляду справи. Зокрема, в судові засідання, призначені на 15.06.2020 року, 25.08.2020 року, 21.09.2020 року, 18.11.2020 року. Про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином (а.с. 97,101,107).

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Зловживанням процесуальними правами в розумінні процесуального закону є, крім іншого, вчинення (або не вчинення) дій, спрямованих на безпідставне затягування розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Згідно ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи вище зазначене в сукупності та оскільки доводи апеляційної скарги не спростували висновків суду першої інстанції, апеляційний суд відмовляє в задоволенні апеляційної скарги.

Таким чином, оскільки доводи апеляційної скарги не спростували правильних по суті висновків суду першої інстанції, апеляційний суд на підставі ст. 375 ЦПК України відмовляє в задоволенні апеляційної скарги та залишає без змін оскаржувану ухвалу суду першої інстанції.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 31 березня 2021 року про залишення позовної заяви без розгляду - залишити без змін.

Постанова Одеського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Одеського апеляційного суду А.І. Дришлюк

Р.Д. Громік

М.М. Драгомерецький