Справа № 357/950/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кошель Б. І.

при секретарі Нізова А. Р.

за участі:

представника відповідача Бєляєва О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун Каріна Анатоліївна про визнання недійсним договорів, -

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з цивільним позовом до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Дерун Каріна Анатоліївна про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, мотивуючи тим, що він є учасником та представником Українсько-Німецького Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОС». Станом на 13.08.2011 УН ТОВ «АГРОС» було власником низки нежитлових будівель і приміщень, які знаходяться за адресою: Київська область, Білоцерківський район, село Чупира. В той же час, відповідачка ОСОБА_2 станом на 13.08.2011 була генеральним директором Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЗЕРНА-АГРО». В серпні 2011 року у ТОВ «АГРОС» виникла необхідність відчужити деякі нежитлові будинки і споруди, які розташовані в селі Чупира, Білоцерківського району Київської області на користь ТОВ «ОЗЕРНА-АГРО». За пропозицією ОСОБА_2 місцем укладання Договорів купівлі продажу нерухомості була обрана нотаріальна контора приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області - Дерун Каріни Анатоліївни, де 13 серпня 2011 року ОСОБА_1 підписав від імені УН ТОВ «АГРОС» чотири договори купівлі - продажу нежитлових приміщень, що розташовані в селі Чупира, Білоцерківського району, Київської області за адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_4 , будучи впевненим, що продає ці приміщення ТОВ «ОЗЕРНА- Агро». На час укладання зазначених договорів, він не володів українською мовою, і тому не міг самостійно ознайомитися зі їх змістом. Переклад договорів на німецьку мову дипломованим перекладачем не здійснювався, що підтверджується змістом самих договорів. Поряд з тим, ОСОБА_2 не було передано ніяких грошових коштів ОСОБА_1 в рахунок оплати за вказаними вище договорами купівлі-продажу об`єктів нерухомого майна. Такі кошти також не надходили і на банківські рахунки УН ТОВ «АГРОС». Згодом, ОСОБА_1 дізнався від ОСОБА_2 про те, що саме вона, а не ТОВ «ОЗЕРНА-АГРО» є власником нежитлових приміщень, що знаходяться в с.Чупира і про те, що ОСОБА_2 , скориставшись його незнанням української мови, свідомо ввела його в оману, і як з`ясувалося, належні УН ТОВ «АГРОС» нежитлові приміщення він фактично відчужив саме ОСОБА_2 як фізичній особі, що не відповідало його намірам і волевиявленню. А тому, просив суд визнати вищевказані договори недійсними.

З метою забезпечення вищевказаного позову, ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24 грудня 2020 року було вжито заходи по забезпеченню позову про визнання недійсними вищезазначених договорів купівлі- продажу нерухомого майна, шляхом накладення арешту, а саме встановлення заборони на відчуження об`єктів нерухомого майна, право власності на які зареєстровано за ОСОБА_2 (номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ), а саме на:

- нежитлові будівлі та споруди, що включають в себе: цегляну вагову, загальною площею 12,4 кв.м., зазначену в плані літерою - «А», зерносховище, побудоване з залізобетонних панелей, цегли, загальною площею 1236,7 кв.м., зазначене в плані літерою - «В», цегляний склад зерновий, загальною площею 695,0 кв.м., зазначений в плані літерою - «Д», металевий зерносклад, загальною площею 720,7 кв.м., зазначений в плані літерою - «Ж», цегляне зерносховище, загальною площею 562,6 кв.м., зазначене в плані літерою - «Е», цегляна олійня-млин, загальною площею 146,2 кв.м., зазначена в плані літерою - «И», дерев`яна вагова, зазначена в плані літерою - «Б», сушарка з азбофанери, зазначена в плані літерою - «Г», ЗАВ з азбофанери, зазначена в плані літерою - «З», асфальтна площадка зернотоку, зазначена в плані - № 1, та знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта: 34333634);

- нежитлові будівлі, що включають в себе: цегляний гараж, загальною площею 1263,0 кв.м., зазначений в плані літерою - «И», цегляну диспетчерську, загальною площею 58,0 кв.м., зазначену в плані літерою - «Ж», цегляну майстерню, загальною площею 455,6 кв.м., зазначену в плані літерою - «З», цегляну пилораму, загальною площею 238,7 кв.м., зазначену в плані літерою - «Е», та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта: 34334143);

- нежитлову будівлю літера «В», що включає в себе: цегляний корівник, загальною площею 789,5 кв.м., зазначений в плані літерою - «В», сіносховище - бетонні боки, зазначене в плані літерою - «М», та знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта: 34333750);

- нежитлові будівлі та споруди, що включають в себе: цегляну їдальню, загальною площею 216,7 кв.м., зазначену в плані літерою - «А», цегляну автозаправку, загальною площею 20,3 кв.м., зазначену в плані літерою - «Б», металеві ємкості - № 1-4, 5-15, та знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта: 34333369).

Ухвалою суду від 31 березня 2021 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Позивач та його представник в судові засіданні, які призначені на 01.08.2022 року, 16.08.2022 року та 27.09.2022 року не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися своєчасно, у встановленому законом порядку, шляхом отримання особисто судових повісток, в яких стороні позивача були роз`яснені наслідки неявки в судове засідання. 27 вересня 2022 року представник позивача подав чергову заяву про відкладення розгляду справи,

В судовому засіданні суд з власної ініціативи поставив на обговорення учасників справи питання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача.

Представник відповідачки в судовому засіданні заперечував проти залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача.

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд встановив, що матеріали справи містять докази належного повідомлення позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у судових засідання, що були призначені на 01.08.2022 року, 16.08.2022 року та 27.09.2022 року, що підтверджується розпискою його представника та численними заявами про відкладення розгляду справи.

З огляду на складність змісту правовідносин між сторонами, справа не може бути розглянута без участі позивача. Справа вже тривалий час знаходиться в провадженні суду при цьому позивач не вчиняє будь-яких дій для прискорення розгляду справи.

Відповідно до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд розцінює безпідставні неявки позивача та його представника, що повідомлені належним чином про час, дату і місце судового засідання як зловживання позивачем своїми процесуальними правами, що є недопустимим.

Крім того, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав і обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставити лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У зв`язку з вищевказаним, зазначені дії сторони позивача суд вважає такими, що спрямовані на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Умовою для застосування п. 3 ч. 1 ст. 257 та ч. 5 ст. 223 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Внаслідок чого, суд вважає, що позивач ОСОБА_1 допустив безпідставні неявки в судові засідання, а саме 01.08.2022 року, 16.08.2022 року та 27.09.2022 року.

Отже, аналіз викладених вище обставин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення позивачем своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразились у систематичному не з`явленні в судові засідання, з метою зловживання своїми правами та безпідставного затягування судового розгляду справи.

Враховуючи викладене, а також те, що позивача ОСОБА_1 повторно не з`явився в судові засідання, та від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності, що свідчить про зловживання своїми процесуальними правами суд вважає, можливим застосувати наслідки, які передбачені ст. 257 ЦПК України та залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун Каріна Анатоліївна про визнання недійсним договорів.

Крім того, згідно ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

В п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

За таких обставин, враховуючи залишення даного позову без розгляду, суд вважає за доцільне, на підставі ч. 9, ч. 10 ст. 158 ЦПК України, скасувати заходи зебезпечення позову за ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 24.12.2020 року у справі № 357/12990/20.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 44, 158, 223, 257, 258, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун Каріна Анатоліївна про визнання недійсним договорів, - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті відповідно до ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.12.2020 року у справі 357/12990/20 за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, у вигляді арешту, а саме встановлення заборони на відчуження об`єктів нерухомого майна, право власності на які зареєстровано за ОСОБА_2 (номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ), а саме на:

- нежитлові будівлі та споруди, що включають в себе: цегляну вагову, загальною площею 12,4 кв.м., зазначену в плані літерою - «А», зерносховище, побудоване з залізобетонних панелей, цегли, загальною площею 1236,7 кв.м., зазначене в плані літерою - «В», цегляний склад зерновий, загальною площею 695,0 кв.м., зазначений в плані літерою - «Д», металевий зерносклад, загальною площею 720,7 кв.м., зазначений в плані літерою - «Ж», цегляне зерносховище, загальною площею 562,6 кв.м., зазначене в плані літерою - «Е», цегляна олійня-млин, загальною площею 146,2 кв.м., зазначена в плані літерою - «И», дерев`яна вагова, зазначена в плані літерою - «Б», сушарка з азбофанери, зазначена в плані літерою - «Г», ЗАВ з азбофанери, зазначена в плані літерою - «З», асфальтна площадка зернотоку, зазначена в плані - № 1, та знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта: 34333634);

- нежитлові будівлі, що включають в себе: цегляний гараж, загальною площею 1263,0 кв.м., зазначений в плані літерою - «И», цегляну диспетчерську, загальною площею 58,0 кв.м., зазначену в плані літерою - «Ж», цегляну майстерню, загальною площею 455,6 кв.м., зазначену в плані літерою - «З», цегляну пилораму, загальною площею 238,7 кв.м., зазначену в плані літерою - «Е», та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта: 34334143);

- нежитлову будівлю літера «В», що включає в себе: цегляний корівник, загальною площею 789,5 кв.м., зазначений в плані літерою - «В», сіносховище - бетонні боки, зазначене в плані літерою - «М», та знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта: 34333750);

- нежитлові будівлі та споруди, що включають в себе: цегляну їдальню, загальною площею 216,7 кв.м., зазначену в плані літерою - «А», цегляну автозаправку, загальною площею 20,3 кв.м., зазначену в плані літерою - «Б», металеві ємкості - № 1-4, 5-15, та знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта: 34333369).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель