Номер провадження 2/521/4004/22
У Х В А Л А

"20" вересня 2022 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Лічман Л.Г., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Малиновської державної нотаріальної контори у м. Одеса Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (м. Одеса, пл. Бориса Дерев`янка, 1) про визнання особи такою, що прийняла спадщину, -

В С Т А Н О В И В:

16.09.2022 р. до Малиновського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_2 , у якій вона просила визнати її такою, що прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлого у вересні 2021 р. Крім того, ОСОБА_1 просила розстрочити сплату судових витрат у справі до часу її розгляду по суті.

Дослідивши надані матеріали справи, суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Зазначених вище вимог закону позивачем не додержано.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Зі змісту листа державного нотаріуса Малиновської державної нотаріальної контори у м. Одеса прямо випливає, що ОСОБА_1 прийняла спадщину, звернувшись з відповідною заявою до нотаріальної контори протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу (спадкодавець ОСОБА_3 помер у вересні 2021 р., лист нотаріуса з зазначенням номеру спадкової справи датований 03.02.2022 року, тобто до спливу 6 ти місячного строку з дня відкриття спадщини).

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. При цьому, з тексту позовної заяви та доданих документів вбачається, що ОСОБА_1 отримала від державного нотаріуса відповідь про відсутність підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з наявністю розбіжностей у наданих документах у написанні того, що у свідоцтві про народження позивача та у витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян прізвище батька ОСОБА_1 вказано « ОСОБА_4 », а у заповіті, який спадкодавець склав на користь доньки ОСОБА_5 , значиться « ОСОБА_3 ».

Таким чином, позивачу необхідно визначитись, чи є належним способом захисту вимога ОСОБА_1 про визнання особи такою, що прийняла спадщину, враховуючи, що вона прийняла спадщину, що ця обставина нотаріусом не оспорюється і визнається, а підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину є зазначені вище розбіжності.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до п. 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 № 3 виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це зокрема позови про визнання правочину з нерухомістю недійсним.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 жовтня 2018 року, справа № 296/1657/18.

Таким чином визначення місцезнаходження спірного майна впливає на підсудність даної справи. З тексту позовної заяви не вбачається відомостей про спірне майно, що входить у спадкову масу. Вказане недотримання закону підлягає усуненню.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому у прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 просить розстрочити сплату судових витрат до часу її розгляду по суті.

Відповідно до ч. 1 і 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Позивачем не надано належних доказів, визначених законом, для можливості задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору, що є підставою для відмови у задоволенні цієї заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплаті підлягає судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, майнового - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України про «Державний бюджет на 2022 рік» установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2481 гривня.

Зважаючи на викладене, та приймаючи до уваги той факт, що позов ОСОБА_1 містить одну вимогу немайнового характеру, судовий збір за яку становить 992 грн. 40 коп. (2481 х 0,4), що підлягає сплаті позивачем.

Згідно з положенням ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. На підставі зазначеного, позивачу необхідно вказати яким чином її права, свободи чи інтереси порушуються, не визнаються або оспорюються Малиновською державною нотаріальною конторою у м. Одеса Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), оскільки вказану особу зазначено відповідачем у справі.

Таким чином, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175-178, 185 ЦПК України, -

С У Д Д Я

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Малиновської державної нотаріальної контори у м. Одеса Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (м. Одеса, пл. Бориса Дерев`янка, 1) про визнання особи такою, що прийняла спадщину, - залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви строк - 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений судом строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

З текстом Правил організації ефективного цивільного судочинства, затверджених Радою суддів України №14 від 28.02.2020 року, можна ознайомитися за посиланням: https://oda.court.gov.ua/sud4813/inshe/3/1163581/.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду в частині визначення розміру судового збору шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д Я: