Ухвала

17 серпня 2022 року

м. Київ

справа № 757/30973/20

провадження № 61-7773ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Мартєва С. Ю. розглянув клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Комерційний Індустріальний Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Авістар» про визнання недійсними договорів відступлення права вимоги та договорів купівлі-продажу майнових прав,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою.

Ухвалою від 17 серпня 2022 року Верховний Суд поновив строк касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року, касаційну скаргу залишив без руху та надав особі, яка подала касаційну скаргу, строк для усунення недоліку касаційної скарги, а саме - для сплати судового збору в повному обсязі.

У серпні 2022 рокуОСОБА_1 звернувсядо Верховного Суду із заявою про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги посилаючись на його скрутний майновий стан.

Відповідно до частин першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, зменшення його розміру, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Зменшення розміру судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

Разом з тим, особа, яка подала касаційну скаргу,не надала достатніх доказів на підтвердження виключних обставин для зменшення розміру судового збору.

Таким чином, у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору необхідно відмовити.

Керуючись статтями 12, 136 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотанняпро зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Комерційний Індустріальний Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Авістар» про визнання недійсними договорів відступлення права вимоги та договорів купівлі-продажу майнових прав.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. Ю. Мартєв