Справа № 302/1202/19
Провадження № 22-ц/4806/920/22
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

01 вересня 2022 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Кондор Р.Ю., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі № 302/1202/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Хустська районна державна адміністрація, Колочавська сільська рада про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки, відшкодування майнової і моральної шкоди та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Хустської районної державної адміністрації та Колочавської сільської ради про визнання недійсними та скасування рішення, державного акту на право постійного користування землею, рішення державного реєстратора Міжгірської районної державної адміністрації щодо реєстрації земельної ділянки, розпоряджень голови Міжгірської районної державної адміністрації, договору оренди земельної ділянки та державної реєстрації речових прав, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на рішення Міжгірського районного суду від 15 червня 2022 року, повний текст якого складено 27 червня 2022 року,головуючий суддя Кривка В.П.,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , від імені та в інтересах яких діє адвокат Пересоляк О.С., 10.08.2022 (відповідно до відтиску штемпеля на поштовому конверті) оскаржили в апеляційному порядку рішення Міжгірського районного суду від 15.06.2022, яким у задоволенні зустрічного позову відмовлено повністю, а позов ОСОБА_1 задоволено частково, одночасно заявили клопотання про поновлення строку та просили вирішити питання судових витрат відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України.

Заявляючи клопотання про поновлення строку скаржник посилався на те, що копію повного судового рішення адвокатом апелянтів отримано лише 12.07.2022, відтак вважає строк пропущеним з поважних причин та просить такий поновити.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що оскаржуване рішення постановлено 15.06.2022 у відкритому судовому засіданні за участю сторін (а.с. 176, 177), повний текст судового рішення складено 27.06.2022 (а.с. 178-186). Із супровідного листа Міжгірського районного суду Закарпатської області про надіслання учасника справи копії рішення від 15.06.2022 вбачається, що представниця відповідачів за первісним позовом ОСОБА_4 та ОСОБА_2 адвокат Керита М.В. отримала копію оскаржуваного рішення 12.07.2022 (а.с. 189). Апеляційна скарга подана 10.08.2022, тобто протягом тридцяти днів з дня отримання повного рішенням суду. За таких обставин, клопотання ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 про наявність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Разом з цим, апеляційна скарга не відповідає вимогам закону щодо порядку та правил оплати судового збору, оскільки скаржниками не сплачено судовий збір.

Чинне законодавство не містить чіткого тлумачення визначень «вимога майнового» та «вимога немайнового» характеру. Однак ВССУ у постанові Пленуму від 17.10.2014 № 10 «Про застосування законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснив, що до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці (наприклад, якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 ЦК).

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 № 910/13737/19 (12-36гс20) зазначено, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 та пунктів 2 та 10 частини 1 статті 176 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у Постанові від 25.08.2020 № 910/13737/19 (12-36гс20) різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Як випливає з позовної заяви та апеляційної скарги, позивач за первісним позовом заявив дві позовні вимоги, з яких одна немайнового характеру про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки; та одна майнового характеру про відшкодування майнової і моральної шкоди з ціною позову 72 197,58 грн.

Порядок сплати та розміри ставок судового збору встановлено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент звернення позивача з позовом) за подання до суду фізичною особою:

позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частинами 3 та 7 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік" № 2629-VIII від 23.11.2018 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 2019 році складав 1921,00 грн. Отже за подання позовної заяви майнового характеру у 2019 році ставка судового збору мала бути не менше 768,40 грн та не перевищувати 9605,00 грн, за подання позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складала 768,40 грн.

Таким чином, апелянтам за подання апеляційної скарги слід сплатити судовий збір у розмірі 4610,40 грн або кожному по 1536,80 грн (1152,60*3+1152,60=4610,40), з яких за одну позовну вимогу немайнового характеру кожному заявнику необхідно сплатити по 1152,60 грн (1921*0,4*150%); за позовну вимогу майнового характеру заявникам необхідно сплатити, з урахуванням вартості спірного майна 72197,58 грн (а.с. 7 т.1), загальну суму у розмірі 1152,60 грн (1921*0,4*150%), виходячи з пропорційності заявлених позовних вимог.

Отже за подання апеляційної скарги, апелянтам слід сплатити судовий збір у загальному розмірі 4610,40 грн або по 1536,80 грн кожному, який необхідно внести за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів:ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37975895;

Банк одержувача:Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998 ;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: судовий збір, за позовом_______, на рішення від_____,

по справі___, Закарпатський апеляційний суд.

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст. 356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити скаржника та надати йому строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, шляхом оплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 136, 354, 356, 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Міжгірського районного суду від 15 червня 2022 року- задовольнити та поновити апелянтам строк на його оскарження.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на рішення Міжгірського районного суду від 15 червня 2022 року - залишити без руху, про що повідомити апелянтів та надати їм строк протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Роз`яснити, що у разі виконання вимог ухвали суду у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатись такою, що подана в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається.

Суддя: