КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/9746/2022 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

01 вересня 2022 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 05 травня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням ОСОБА_1 28 липня 2022 року здав на пошту апеляційну скаргу, яку адресував Київському апеляційному суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 серпня 2022 року цивільну справу №754/11600/21 витребувано з Деснянського районного суду м. Києва, яка надійшла 30 серпня 2022 року.

Так, апеляційну скаргу було подано з пропуском строку на апеляційне оскарження, в якій ОСОБА_1 просить його поновити, як пропущений з поважних причин.

Зазначає, що повний текст оскаржуваного рішення він отримав 30 червня 2022 року, що підтверджується роздруківкою з трекінгу «Укрпошти», долученою до апеляційної скарги.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як убачається з матеріалів справи, рішення Деснянського районного суду м. Києва ухвалено 05 травня 2022 року, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 здав на пошту 28 липня 2022 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Згідно відмітки на заяві (вх.№11962 від 18.07.2022 року) представник відповідача ОСОБА_3 ознайомилась з матеріалами справи, в тому числі з оскаржуваним рішенням, 20 червня 2022 року (а.с.87).

Щодо посилання апелянта, що повний текст оскаржуваного рішення ОСОБА_1 отримав поштою 30 червня 2022 року, то апеляційний суд вважає за необхідне зазначити наступне.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 долучив копію конверту із зазначенням трек номеру, проте з неї не можливо встановити відправника даного поштового відправлення, яке надійшло на адресу відповідача 30 червня 2022 року.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року).

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Виходячи з наведеного, посилання ОСОБА_1 на те, що він отримав копію рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05 травня 2022 року - 30 червня 2022 року, апеляційний суд не може визнати поважними, оскільки вказане не підтверджується жодними належними та допустимими доказами.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. (п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд, що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України. (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: надати докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 359 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05 травня 2022 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник