Провадження № 2-з/752/19/22
У Х В А Л А

22 липня 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Cітайла В.М,

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Комарницька Ольга Володимирівна про визнання договорів дарування недійсними, скасування державної реєстрації,-

встановив:

у квітні 2021 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Мішин Ю.С. звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з заявою про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотпріус Київського міського нотаріального округу Комарницька Ольга Володимирівна про визнання договорів дарування недійсними, скасування державної реєстрації, шляхом заборони відповідачу ОСОБА_4 здійснювати певні дії, а саме відчужувати спірне нерухоме майно - квартиру за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0, 08 га за адресою: АДРЕСА_2 , гаражний бокс в ГБК "Дніпро" за адресою: АДРЕСА_3 , гараж НОМЕР_1 , 1/2 частина якого належить ОСОБА_4 .

Дослідивши заяву про забезпечення позову та додані до неї додатки, матеріали цивільної справи № 752/20137/17 суд дійшов наступного висновку.

Сторони у справі у судовому засіданні відсутні, про дату, час і місце розгляду заяви про забезпечення позову повідомлялися належним чином.

За правилами ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. Питання щодо забезпечення позову може вирішуватися судом на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, за захистом яких він звернувся до суду.

Отже умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або неефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пленумом Верховного Суду України в постанові № 9 від 22.12.2006 року звернуто увагу на те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову представник позивача просив заборонити ОСОБА_4 відчужувати спірне нерухоме майно в частині що належить останномуна праві приватної власності, а саме:

Квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ;

Земельну ділянку площею 0,08 га кадастровий номер : 05:009:0204, за адресою: АДРЕСА_2 ;

Гаражний бокс в ГБК «Дніпро» АДРЕСА_3, гараж № НОМЕР_1 .

Зазначена вище заява обгрунтована тим, що невжиття заходів забезпечення позову моєже призвести до негативних наслідків, як для стану здоров`я позивача так і значного погіршення житлових умов.

При цьому, за даними матеріалів справи 21 квітня 2021 року представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Гончаренко І.А. надіслала на адресу Голосіївського районного суду міста Києва клопотання зі змісту якого вбачається, що позивач у справі ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер, на підтвердження зазначеного надала копію свідоцтва про смерть останнього.

Відповідно до положень ст.ст. 25, 30 ЦК України, ст.ст. 46-48 ЦПК України позов може бути поданий лише позивачем , яка має цивільну процесуальну правоздатність та дієздатність.

Згідно з частиною 1 статті 42, статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно з частиною четвертою статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно зі статтею 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

У зв`язку з тим, що позивач у справі помер, припинилась і його цивільна процесуальна правоздатність (здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки).

Так, сутність та правова природа представництва регулюються, зокрема, положеннями глави 17 ЦК, де визнається як правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє (ч. 1 ст. 237 ЦК).

Відповідно до ч.3 ст. 237 ЦК України представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Згідно п.6 ч.1 ст. 248 ЦК України представництво за довіреністю припиняється у разі: смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності. У разі смерті особи, яка видала довіреність, представник зберігає своє повноваження за довіреністю для ведення невідкладних справ або таких дій, невиконання яких може призвести до виникнення збитків.

Однак, звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову адвокат Мішин Ю.С. не навів будь-яких обставин та не надав належних та допустимих доказів, які б давали підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до виникнення збитків, а відтак підстав для задоволення заяви про забезпечення позову поданої представником позивача смерть якого настала ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто до моменту звернення до суду з зазначеною заявою, у суду відсутні.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 237, 248 ЦК України, ст. 149, 150, 151, 153, 353-354 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Комарницька Ольга Володимирівна про визнання договорів дарування недійсними, скасування державної реєстрації - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.Г. Плахотнюк