Дата документу 26.07.2022 Справа № 310/6663/20
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Є.У.№ 310/6663/20 Головуючий у 1 інстанції: Черткова Н.І.
№ 22-ц/807/817/22 Суддя-доповідач: Крилова О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2022 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Крилової О.В.

суддів: Кухаря С.В.

Полякова О.З.

секретар: Камалова В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 15 листопада 2021 року у справі за позовом керівника Бердянської окружної прокуратури в інтересах держави, в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах-Бердянської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ

В вересні 2020 року керівник Бердянської окружної прокуратури в інтересах держави, в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах-Бердянської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок кримінального правопорушення.

В обґрунтування заяви зазначав, що прикордонний наряд 25.05.2017 затримав на березі Азовського моря біля бази відпочинку «Sun Resort» човен «Казанка-2м» з двома громадянами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , у яких знаходились заборонені знаряддя лову сітки ліскові та риба калкан азовський у кількості 208 штук. Викликані на місце події державні інспектори Азовського рибоохоронного патруля склали два протоколи про адміністративні правопорушення №008470/008471 та №008428/008429 за ч. 4 ст. 85 КУпАП відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . В подальшому було складено опис водних ресурсів, знарядь лову, іншого майна, вилученого в порушника ОСОБА_2 згідно протоколу від 25.05.2017 № 008428/008429 та розрахунок матеріального збитку до протоколу №008470/008471 та №008428/008429, заподіяного незаконним виловом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 цінних видів водних біоресурсів на суму 176 800 гривень.

У зв`язку з тим, що в діях ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вбачались ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 249 КК України - вказані відомості 25.05.2017 внесено до ЄРДР за № 0001885.

В ході досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебуваючи на відстані 2-3 км. від берега, помітили човен з чоловіком на відстані, приблизно, 300 м. від себе, який підняв весло (що означає прохання підійти). Підійшовши до цього чоловіка, він запропонував купити в нього рибу камбалу за 1800 грн., на що ОСОБА_2 погодився. Після цього цей чоловік запропонував віддати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 свої сітки та якоря через те, що його човен маломірний та він не зможе вивезти рибу, сітки та якоря на берег. Після погрузки риби, сіток та якоря в човен ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , вони направились на берег, де були виявлені співробітниками прикордонної служби, які в подальшому здійснили виклик співробітників поліції та рибоохоронного патруля, що підтверджується їх протоколами допиту від 07.06.2017.

Вказаним чоловіком, який продав ОСОБА_2 та ОСОБА_3 рибу виявився ОСОБА_1 .

Позивач зазначив, що в період часу приблизно з 10 год. 00 хв. по 13 год. 00 хв. 25.05.2017 ОСОБА_1 , знаходячись в акваторії Азовського моря, на відстані приблизно 2 кв. від урізу води, в районі ближньої Бердянської коси, діючи умисно, займався незаконним рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову - сітками лісковими.

Вироком Бердянського міськрайонного суду від 01.03.2018 року у справі № 310/6855/17, який набрав законної сили 27.06.2018, ОСОБА_1 визнано винуватим у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України і призначено покарання у вигляду штрафу у розмірі 1700 грн. Цивільний позов Азовського рибоохоронного патруля судом було залишено без розгляду.

Позивач вказав, що, внаслідок незаконного рибного добувного промислу, обвинувачений ОСОБА_1 виловив водні живі ресурси особливо цінної породи, а саме: «Азовський калкан» у кількості 208 штук, вартістю 850 грн. за 1 шт., на загальну суму 176 800 грн., чим завдав шкоду внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України на суму 176 800 гривень, що є істотною шкодою. Вказана майнова шкода на теперішній час не відшкодована.

Посилаючись на вищезазначене просив суд, стягнути з відповідача на користь Бердянської міської ради шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову риби у розмірі 176 800,00 копійок.

Рішенням Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 15 листопада 2021 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Бердянської міської ради шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову риби у розмірі 176 800,00 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права просить рішення суду першої інстанції скасувати, та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши у засіданні апеляційного суду суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що прикордонний наряд 25.05.2017 затримав на березі Азовського моря біля бази відпочинку «Sun Resort» човен «Казанка-2м» з двома громадянами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у яких знаходились заборонені знаряддя лову сітки ліскові та риба калкан азовський у кількості 208 штук.

Викликані на місце події державні інспектори Азовського рибоохоронного патруля склали два протоколи про адміністративні правопорушення №008470/008471 та №008428/008429 за ч. 4 ст. 85 КУпАП відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

В подальшому було складено опис водних ресурсів, знарядь лову, іншого майна, вилученого в порушника ОСОБА_2 згідно протоколу від 25.05.2017 № 008428/008429 та розрахунок матеріального збитку до протоколу №008470/008471 та №008428/008429 заподіяного незаконним виловом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 цінних видів водних біоресурсів на суму 176 800 гривень.

У зв`язку з тим, що в діях ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вбачались ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 249 КК України - вказані відомості 25.05.2017 внесено до ЄРДР за № 0001885.

В ході досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебуваючи на відстані 2-3 км. від берега, помітили човен з чоловіком на відстані, приблизно, 300 м. від себе, який підняв весло (що означає прохання підійти). Підійшовши до цього чоловіка він запропонував купити в нього рибу камбалу за 1800 грн., на що ОСОБА_2 погодився. Після цього цей чоловік запропонував віддати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 свої сітки та якоря через те, що його човен маломірний та він не зможе вивезти рибу, сітки та якоря на берег. Після погрузки риби, сіток та якоря в човен ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , вони направились на берег, де були виявлені співробітниками прикордонної служби, які в подальшому здійснили виклик співробітників поліції та рибоохоронного патруля, що підтверджується їх протоколами допиту від 07.06.2017.

Вказаним чоловіком, який продав ОСОБА_2 та ОСОБА_3 рибу виявився ОСОБА_1 .

Згідно вироку Бердянського міськрайонного суду від 01.03.2018 року у справі № 310/6855/17, який набрав законної сили 27.06.2018, ОСОБА_1 визнано винуватим у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України і призначено покарання у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Зазначеним вироком встановлено, що в період часу приблизно з 10 год. 00 хв. по 13 год. 00 хв. 25.05.2017 ОСОБА_1 , знаходячись в акваторії Азовського моря, на відстані приблизно 2 кв. від урізу води, в районі ближньої Бердянської коси, діючи умисно, в порушення ст. ст. 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 3.14 та п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом державного рибного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 р., займався незаконним рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову - сітками лісковими.

Обставини незаконного вилову та вина п/відповдіача не заперечується ним.

Внаслідок незаконного рибного добувного промислу обвинувачений ОСОБА_1 виловив водні живі ресурси особливо цінної породи, а саме: «Азовський калкан» у кількості 208 штук, вартістю 850 грн. за 1 шт., на загальну суму 176 800 грн., чим завдав шкоду внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України на суму 176 800 гривень, що згідно такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 є істотною шкодою.

Вказана майнова шкода на теперішній час не відшкодована.

Вирішуючи питання про стягнення грошових сум з відповідача, суд першої інстанції врахував чинне законодавство.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно зі ст. 63 Закону України "Про тваринний світ", ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Суд першої інстанції правомірно послався на те, що немає підстав для застосування наслідків пропуску строку позовної давності, позаяк за ч.1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Судова колегія враховує, що обвинувальний вирок щодо відповідача набув чинності у 2018 році, а з позовом прокурор звернувся у 2020 році, що не дає підтави вважати що строк позовної давності пропущено.

Про намагання відшкодувати збитки свідчить і наявність у кримінальній сраві цивільного позову, який був залишений без розгляду, і існування іншої справи про стягнення збитків, у якій позов було заявлено неналежним позивачем.

Навіть у разі обрахування строку позовної давності з дня виявлення заподіяної шкоди, а саме з 27.09.2017, коли ОСОБА_1 було повідомлено про підозру, строк позовної давності не є пропущеним.

Питання про відшкодування спричиненої віжповідачем шкоди при розгляді кримінальної справи вирішено не було.

Ї

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч.1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ч.2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Частиною другою статті 10 вказаного закону передбачено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ч.4 ст. 63 «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Відповідно до п. 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією.

Відтак посилання в апеляційній скарзі на те, що ЮБердянскька міська рада не є належним позивачем в справі, а прокурор не вправі був заявляти позов в її інтересах, - не є переконливим.

Відповідно до вимог ст. 15 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

На підставі викладеного, враховуючи доведеність позивачем факту незаконного вилову риби , а також те, що відомостей щодо добровільного відшкодування завданої шкоди суду не представлено, суд першої інстанції правомірно ухвалив рішення стягнути з відповідача на користь позивача шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову риби.

Наведені в апеляційній скарзі доводи, не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного рішення, оскільки зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду першої інстанції, та особистого тлумачення апелянтом норм закону.

З огляду на наведене судом першої інстанції з дотриманням вимог ст. ст. 89, 263 ЦПК України дана належна оцінка доказам по справі, вірно встановлений характер спірних правовідносин і обґрунтовано зроблено висновок про наявність правових підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

З урахуванням наведеного колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням вимог закону і підстав для його скасування немає.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 15 листопада 2021 року по цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 29 липня 2022 р.

Головуючий О.В. Крилова

Судді: С.В. Кухар

О.З.Поляков.