Справа № 304/1293/22 Провадження № 2-о/304/35/2022
У Х В А Л А

01 серпня 2022 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Чепурнова В.О.,

з участю секретаря судового засідання Гавій Л.В.,

розглянувши в порядку окремого провадження цивільну справу № 304/1293/22 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Перечинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною заявою, в якій просить встановити факт, що померла ОСОБА_2 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також факт належності правовстановлюючого документу Свідоцтва про право власності на житло, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що видане 27 жовтня 1999 року Перечинською селищною радою на ім`я ОСОБА_3 та ОСОБА_1 дійсно належить на праві приватної спільної сумісної власності померлій ОСОБА_3 та її доньці ОСОБА_1 . Мотивує заяву тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина, яку вона має намір успадкувати. Однак при зверненні до нотаріуса їй вказано на розбіжності написанні імені її матері у правовстановлюючих документах свідоцтві про смерть та вказаному свідоцтві про право власності на житло « ОСОБА_4 » та « ОСОБА_5 ». В той же час зазначає, що у свідоцтві про народження № 15, виданого 13 березня 1927 року, а також її свідоцтві про народження, ім`я її матері є « ОСОБА_5 ». На підставі наведеного змушена звернутися до суду та просить задовольнити її заяву.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, однак її представник адвокат Дьондя О.В. подала суду заяву, в якій просила розглянути справу без її часті та одночасно залишити вимогу про встановлення факту родинних відносин між нею та матір`ю без розгляду; уточнивши вимогу про встановлення факту належності правовстановлюючого документу підтримала таку у повному обсязі.

Представник заінтересованої особи у судове засідання також не з`явилася, попередньо подавала заяву про розгляд справи без її участі та також просила залишити заяву в частині встановлення факту родинних відносин між померлою та заявницею без розгляду через те, що ступінь родинних відносин між матір`ю та донькою підтверджує свідоцтво про народження останньої. Додатково вказала, що зміни до актових записів цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за заявою особи, відносно якої складено відповідний актовий запис, а у разі неможливості внесення таких змін відділ видає висновок про відмову у внесенні змін, який у свою чергу може бути оскаржений до суду.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та подані сторонами заяви, суд приходить до такого висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи (ч. 3 ст. 42 ЦПК України).

Пунктом 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 49 цього Кодексу сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

За вимогами пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України слідує, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Ознайомившись із заявою представника ОСОБА_1 , вивчивши матеріали справи, враховуючи, що така заява не суперечить закону та не порушує чиїх-небудь прав і охоронюваних законом інтересів, суд вважає за необхідне залишити подану ОСОБА_1 заяву в частині вимоги про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами без розгляду.

Керуючись ст. 2, 7, 10, 49, 55, 76-80, 257-261, 263, 294 ч. 3 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Перечинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), про встановлення факту, що має юридичне значення в частині вимоги про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Головуючий: Чепурнов В. О.