Справа № 463/3004/22
Провадження № 2/463/1091/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2022 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі головуючого судді Жовніра Г.Б.

з участю секретаря судового засідання Фурик Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Львові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 до Львівської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Осадчук Ірина Миколаївна про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_2 . Після смерті матері відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира за адресою: АДРЕСА_1 . Інших спадкоємців за законом чи заповітом у ОСОБА_2 не було. 21 червня 2000 року його мати склала заповіт на майна, а саме на квартиру АДРЕСА_2 . Так його покійна мати проживала одна та була зареєстрована в даній квартирі до дня смерті, тобто на день відкриття спадщини фактично заявник не був зареєстрований за адресою спадкодавиці. Однак вважав, що якщо існує заповіт, то вступив у права спадкоємця.

В подальшому, він звернувся до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Осадчук Ірини Миколаївни, де йому було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, при цьому, відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_2 . Таким чином у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не вірно рахував строк та також був впевнений, що інших спадкоємців за законом та заповітом немає.

Крім того, не зміг реалізувати своє право на спадщину внаслідок веденого довготривалого карантину, свого психологічного стану після втрати обох батьків, а також хвороби дитини. Враховуючи наведе, просить позовні вимоги задоволити.

Ухвалою Личаківського районного суду м.Львова від 05.05.2022 року, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено підготовче засідання за правилами загального позовного провадження.

Відповідач не скористався правом на подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою суду від 06.06.2022 року, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, разом з тим представник позивача 18.07.2022 року, подала суду клопотання про розгляд справи у її відсутності та у відсутності позивача, позовні вимоги підтримує повністю, просить суд позов задоволити.

Представник відповідача в судове засідання повторно не з`явився без поважних причин, належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи, не повідомив суд про причини неявки, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Осадчук І.М. в судове засідання не з`явилася, разом з тим 01.07.2022 року, скерувала суду на виконання ухвали копію спадкової справи №7/2022 та подала клопотання про розгляд справи у її відсутності, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду.

Враховуючи вищенаведені обставини та відповідно до вимог ст.223 ЦПК України, суд вважає за можливим розглянути справу за відсутності учасників процесу.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 від 24.03.2010 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 20 (а.с.7).

Згідно копії Свідоцтва про право власності на житло від 1998 року, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності ОСОБА_2 (а.с.8).

Як вбачається із змісту заповіту від 21.06.2000 року, який посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Максимів Л.Д., зареєстрований в реєстрі за №924, ОСОБА_2 заповіла квартиру АДРЕСА_2 на випадок свої смерті своєму синові ОСОБА_1 .

З листа приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Осадчук І.М. № 29/02-14 від 11.04.2022 року вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у вчинені нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_2 у зв`язку із пропуском встановленого законом шестимісячного строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до положень ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно положень ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч.1 ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно зі ст.1236 ЦК України заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судам необхідно дослідити чи вчиняв нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Однак, спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилась й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкодавця за заповітом оскільки жодні інші особи із заявою про прийняття спадщини не звертались.

Відповідно до положень ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно з п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Постановою Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 були зроблені висновки про те, що необізнаність про існування заповіту є поважною причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори.

Так, у зазначеній постанові наголошується, що за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічні причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як поважні, наведені також у постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 205/8697/16-ц (провадження № 61-39620св18).

Також при вирішенні даної справи суд зауважує, що відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Позивач причинами пропуску для прийняття спадщини зазначає необізнаність про строки для звернення із заявою про прийняття спадщини, також довготривалий карантин а тому змушений звернутися до суду із цим позовом, оскільки в інший спосіб захистити своє право можливості не має.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про строки для звернення до нотаріуса, тривалі карантинні обмеження є поважною причиною пропуску строку. Необізнаність є людським фактором, наявність якого не дає змоги володіти певною інформацією через незалежні від волі особи обставини.

Також суд враховує те, що існувала воля спадкодавця на передання спадкового майна позивачу, ця воля втілена у заповіті та має поважатися при вирішенні питання про подальшу долю спадкового майна.

Таким чином, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, на підставі наведених вище норм закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.10, 12, 81, 141, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з часу набрання судовим рішенням законної сили.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення через місцевий суд до Львівського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст судового рішення складено та підписано 28 липня 2022 року.

Повне найменування (ім`я) сторін справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: Львівська міська рада, місцезнаходження: м.Львів, пл.Ринок, 1;

Третя особа: Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Осадчук Ірина Миколаївна, місцезнаходження: м. Львів, вул. Шпитальна, 9, каб.9.

Суддя Г.Б. Жовнір