ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/4937/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" липня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

з секретарем судового засідання Проценко Я.Б.,

без участі сторін

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , яка діє як в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про захист честі, гідності, ділової репутації особи, визнання інформації неправдивою, недостовірною відшкодування моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

18.10.2018 ОСОБА_1 звернувся Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , яка діє як в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про захист честі, гідності, ділової репутації особи, визнання інформації неправдивою, недостовірною відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 23.10.2018 вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 23.02.2022 визначено підсудність даної справи Дарницькому районному суду м. Києва.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.06.2022 вказана справа розподілена на суддю Заставенко М.О.

Зміна складу суду відбулась на стадії підготовчого провадження.

Відповідно до вимог абз. 1 п. 12 ст. 33 ЦПК України, у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку.

Ухвалою судді Заставенко М.О. від 24.06.2022 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , яка діє як в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про захист честі, гідності, ділової репутації особи, визнання інформації неправдивою, недостовірною відшкодування моральної шкоди прийнято до свого провадження, призначене підготовче засідання на 21.07.2022 розглянуті клопотання сторін, що надійшли до суду та не були вирішені.

04.07.2022 відповідач ОСОБА_2 подала заяву про відвід суді ОСОБА_6 посилаючись на те, що при відкритті провадження суддя прийняла докази отримані з порушенням закону.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 07.07.2022 в задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід відмовлено.

18.07.2022 відповідач ОСОБА_2 подала заяву про відвід суді ОСОБА_6 посилаючись на те, що бувша співмешканка позивача працювала помічником судді та керівником апарату Дарницького районного суду м. Києва, суддя Заставенко М.О. приймала участь у незаконній діяльності керівника апарату Дарницького районного суду Києва.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Каліушко Ф.А. від 19.07.2022 в задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід відмовлено.

18.07.2022 та 19.07.2022 від відповідача ОСОБА_2 повторно надійшла заява про відвід суді ОСОБА_6 мотивована, тим що при відкритті провадження суддя прийняла докази отримані з порушенням закону.

18.07.2022 та 19.07.2022 відповідач ОСОБА_2 повторно подала заяву про відвід суді ОСОБА_6 посилаючись на те, що бувша співмешканка позивача працювала помічником судді та керівником апарату Дарницького районного суду м. Києва, суддя Заставенко М.О. приймала участь у незаконній діяльності керівника апарату Дарницького районного суду Києва.

За приписами ч. 5 ст. 39 ЦПК України якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, з огляду на встановлені обставини та вищенаведені положення процесуального закону, заяви відповідача про відвід суд залишає без розгляду.

В підготовче засідання сторони не з`явились, про день, час та місце повідомлялись судом шляхом надіслання ухвали електронними засобами зв`язку, що містяться у матеріалах справи. Відповідно до акту, відправка кореспонденції поштовими засобами зв`язку не здійснювалась /т. 5 а.с.10а/.

04.07.2022, 07.07.2022, 18.07.2022, 19.07.2022 від відповідача надійшло клопотання про непризначення судових засідань протягом військового стану, з посиланням на те, що позивач є матір`ю одиночкою неповнолітньої дитини та єдиною донькою важкохворого інваліда 2 групи, 1945 року народження, а час від часу, щоденно приходять повідомлення про повітряну тривогу підчас якої людина має перебувати в укритті.

За змістом ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Само по собі посилання на введення в Україні воєнного стану без наведення конкретних перешкод явки до суду учасника справи, а також не наведення конкретних обставин неможливості викладення письмових пояснень з вимогою їх врахування, не є безумовною підставою для відкладення судового засідання.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, неодноразове призначення справи до розгляду, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому вирішені справи, обізнаність учасників справи про її розгляд, достатньої наявності у справі матеріалів для проведення підготовчого засідання, суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності учасників судового засідання.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засіданні всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Від відповідача надійшли клопотання, які підлягають вирішенню у підготовчому засіданні.

04.07.2022 від відповідача надійшла заява про скасування ухвали суду про відкриття провадження та повернення її заявнику, яка обґрунтована тим, що суд не мав права відкривати провадження у справі за позовом, який не відповідає вимогам чинного законодавства, до якого долучені докази, які позивач не повинен мати, а також документи, які не засвідчені підписом позивача, а також у зв`язку з тим, що позивачем не додано документів які б підтверджували існування третіх осіб та їхніх родинних відносин з позивачем.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України.

Нормами цивільно-процесуального законодавства не передбачено скасування ухвали про відкриття провадження судом що її ухвалив, а тому дане клопотання задоволенню не підлягає за безпідставністю.

07.07.2022, 14.07.2022, 18.07.2022, 19.07.2022 від відповідача повторно надійшли заяви про скасування ухвали суду про відкриття провадження та повернення її заявнику, які мотивовані посиланням на ті ж обставини.

Також 06.07.2022, 07.07.2022, 14.07.2022, 18.07.2022, 19.07.2022 від відповідача повторно надійшли заяви про витребування доказів, які мотивовані посиланням на ті ж обставини, що і у заявах поданих раніше та розглянутих суддею при вирішення питання про прийняття справи до розгляду.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

За приписами ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених законодавчих норм вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (ч. 3 ст. 13 ЦК України).

Тобто цивільне законодавство містить застереження щодо заборони учасникам судового процесу зловживати наданими їм процесуальними правами.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. (п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України).

Отже, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок -добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на затягування розгляду справи, створення перешкод іншим учасникам процесу.

При цьому наведений у ч. 2 ст. 44 ЦПК України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Аналогічний правовий висновок зроблений Верховним Судом у постанові від 08.12.2021 року в справі № 2-25/2006 (провадження № 61-14703св20).

Як вбачається, дана справа перебуває у провадженні суду з жовтня 2018 року, відкладалась з різних причин, в більшості випадків через заявлення відповідачем відводів суду та оскарження ухвали про відкриття провадження, в тому числі в апеляційному порядку, повторно подані заяви відповідача про скасування ухвали про відкриття провадження та повернення її заявнику та про витребування доказів, мотивовані посиланням на одні і ті ж обставини, є завідомо безпідставними, свідчать про недобросовісну поведінку відповідача, що суд розцінює як зловживання процесуальними правами, яке спрямоване на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи та суперечить завданню цивільного судочинства та залишає їх без розгляду.

19.07.2022 відповідач подав заяву про долучення рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20.12.2021 по справі за позовною заявою Комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Деснянського району м. Києва в особі директора Лимара Юрія Вікторовича до Комунального підприємства Київської міської ради «Телекомпанія «Київ», ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Студія 1+1», ОСОБА_8 , про захист честі, гідності та ділової репутації.

Частиною 3 ст. 83 ЦПК України встановлено, що відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 83 ЦПК України).

Відповідачем не обґрунтовано неможливість подання вищевказаних клопотань у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

За таких умов, суд не приймає до розгляду поданий 19.07.2022 відповідачем доказ.

В матеріалах справи наявні заяви позивача про приєднання доказів, які суд вважає за необхідно вирішити.

Так, 12.02.2019 та 14.03.2019 позивачем подано заяву про приєднання доказів, які підтверджують обставини, викладені в позові.

Частиною 2 ст. 83 ЦПК України встановлено, що позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Обґрунтування неможливості надати докази разом з позовом позивачем не наведено, а тому на підставі ч. 8 ст. 83 ЦПК України суд не приймає до розгляду надані позивачем докази.

В підготовчому судовому засіданні, судом визначений предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу; визначені обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; питання відводів; порядок розгляду справи; вирішені клопотання з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Щодо клопотання про відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану суд вважає необхідним зазначити наступне.

Статтею 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що під час воєнного стану скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Указом Президента України №64/2022, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, тобто до 27 березня 2022 року.

Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» внесені зміни до ст. 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ. Відповідно до цих змін продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» постановлено на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Суд відхиляє клопотання відповідача про непризначення розгляду справи з підстав введення воєнного стану на території України, що пов`язано з метою збереження життя учасників судового процесу, оскільки до клопотання не було додано належних та допустимих доказів щодо неможливості участі в розгляді справи. Відповідно до рекомендацій роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених Радою суддів України 02.03.2022, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні, яка на день розгляду даної справи.

Суд зазначає, що справа знаходиться на розгляді суду з 18.10.2018.

З огляду на відсутність активних бойових дій в м. Києві станом на 21.07.2022, збереження контролю Української влади за ситуацією в місті та забезпечення нею належних умов для здійснення правосуддя та можливості дістатися до суду та організації відеоконференцзв`язку з Дарницьким районним суд м. Києва, а також приймаючи до уваги розумність строку розгляду справи в судах.

На день розгляду даної справи в м. Києві не ведеться активних бойових дій, що свідчить про те, що поточна обстановка в місті є стабільною, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану.

Керуючись ст.ст. 197-200 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , яка діє як в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про захист честі, гідності, ділової репутації особи, визнання інформації неправдивою, недостовірною відшкодування моральної шкоди

Призначити справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , яка діє як в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про захист честі, гідності, ділової репутації особи, визнання інформації неправдивою, недостовірною відшкодування моральної шкоди до розгляду по суті на 09.08.2022 о 11 год. 00 хв., за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, каб. 112.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М.О.Заставенко