КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня2022 року м. Київ

Справа № 363/2148/16

Апеляційне провадження №22-ц/824/3884/2022

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В. суддів: Андрієнко А.М., Поліщук Н.В. за участю секретаря Моторіної В.А.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 ухвалу Вишгородського районного суду Київської області, постановлену під головуванням судді Котлярової І.Ю. 09 грудня 2021 року у м. Вишгород, повний текст ухвали складений 13 грудня 2021 року, за клопотанням представника позивачів адвоката Добош В.А. про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі,

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 09 грудня 2021 року клопотання представника позивачів адвоката Добош В.А. про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі - задоволено.

Призначено у справі повторну судову будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експертам Незалежного інституту судових експертиз, попередивши їх про кримінальну відповідальність згідно із ст. ст. 384, 385 КК України, на вирішення якої поставлено наступні запитання:

1) Чи можливо розподілити житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1 в натурі, з урахуванням надвірних споруд, відповідно до часток співвласників;

2) У разі можливості розподілу будинку між співвласниками, відповідно до їх часток у будинку, зазначити які перепланування, необхідно здійснити сторонам по справі та чи є можливість поділу спірних сходів на другий поверх між співвласниками, з метою уникнення додаткових витрат щодо облаштування інших сходів будь-яким власником спірного будинку;

3) У разі неможливості поділу будинку у відповідності до ідеальних часток сторін, зазначити, чи можливо з технічної точки зору поділити в натурі житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 без відступу від розміру часток в загальній власності сторін, якщо виділ неможливий, то зазначити з яких причин та можливість виділення у власність:

- ОСОБА_2 та ОСОБА_3 : 1-1 коридор, 1-2 житлова кімната, 1-3 житлова кімната, 1-4 житлова кімната, 1-5 кухня, І-веранда, II - кладова, VI - мансарда, сходи - розташовані на першому поверсі, які виходять на мансарду, а загалом 110,3 кв.м.;

- ОСОБА_1 : 2-1 коридор, 2-2 кухня, 2-3 житлова кімната, 2-4 житлова кімната, III веранда, IV ванна, VII мансарда, а загалом 109,7 кв.м.;?

- залишити у спільному сумісному користування сторін V коридор, VIII мансарда, сходи, які розташовані на другому поверсі будинку.

Оплату за проведення експертизи покладено на позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Роз`яснено сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Для проведення експертизи, передано експерту для дослідження матеріали цивільної справи № 363/2148/16-ц у 2-х томах.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвала суду мотивована тим, що під час дослідження висновку № 15860/17- 42/32058/20-43 від 11 січня 2021 року, складеного експертами Київського науково- дослідного інституту судових експертиз та пояснень експерта, наданих у судовому засіданні судом встановлено, що він суперечить іншим матеріалам справи та викликає сумніви в його правильності, зокрема експертом було враховано та викладено в експертному висновку письмовий лист направлений представником відповідача до експертної установи, також даний висновок містить неточності та розбіжності зазначені в таблицях при проведенні дослідження, експерт вказує, що для визначення ринкової вартості майна застосовується витратний, дохідний та порівняльний підхід, проте дохідний та порівняльний підхід експерт відкидає, в той же час застосовує лише витратний, що в свою чергу призвело до визначення суперечливої ринкової вартості об`єкту дослідження, що значно знизило вартість об`єкту дослідження, в порівнянні із наданими до суду сторонами документами.

Не погодилась із вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 , представником - адвокатом Юзефович А.О. подана апеляційна скарга. Представник відповідача вважає вказану ухвалу незаконною та такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права. Зазначає про те, що розгляд клопотання про призначення експертизи був здійснений з порушенням процесуальних строків, без вирішення питання про їх поновлення. Вказує на те, що експертиза не є повторною, так як призначається вже втретє. Висновок суду першої інстанції про необхідність призначення цієї експертизи вважає необгрунтованим, так як документи, що ним були надіслані експерту також були надіслані суду та іншим учасниками справи. А тому вважає, що підстави для призначення ще однієї судової експертизи відсутні.

Враховуючи вищевикладене, просить скасувати ухвалу суду про призначення експертизи, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Юзефович А.О. підтримав апеляційну скаргу з підстав викладених у ній, просив про її задоволення.

Представник позивачів в судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, в якій сторона позивача також просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги. Тому, колегія судців вважала за можливе розглянути справу за відсутності сторони позивача.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника відповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

З матеріалів справ вбачається, що позивачі у червні 2016 року звернулась до суду з позовом, в якому просили поділити в натурі житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , між співвласниками:

позивачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виділити: 1-1 коридор, 1-2 житлова кімната, 1-3 житлова кімната, 1-4 житлова кімната, 1-5 кухня, І-веранда, II - кладова, VI - мансарда, сходи - розташовані на першому поверсі, які виходять на мансарду, а загалом 110,3 кв.м.;

відповідачу ОСОБА_1 виділити: 2-1 коридор, 2-2 кухня, 2-3 житлова кімната, 2-4 житлова кімната, III веранда, IV ванна, VII мансарда, а загалом 109,7 кв.м.;

у спільному сумісному користування сторін залишити: V коридор, VIII мансарда, сходи, які розташовані на другому поверсі будинку;

демонтувати змурований прохід до ходів, які ведуть до мансарди будинку /т.1 а.с.1-

3/.

Позовні вимоги мотивовані тим, що між сторони співвласниками житлового будинку, а саме позивачам належать 1/2 будинку та відповідачу належить 1/2 частина будинку, між ними був укладений договір про порядок володіння та користування спільним майном, однак восени 2015 року відповідач в порушення цього порядку без погодження з ними замурувала прохід до сходів на другий поверх, перекривши їм доступ до мансарди, яка перебуває у їх володінні.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 08 липня 2016 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у відкритому судовому засіданні /т. 1 а.с.22/.

В ході розгляду справи стороною позивача 21 липня 2016 року було подано клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи /т.1 а.с.29-32,36-37/

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 08 вересня 2016 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експерту Свістунову І.В., який діє на підставі кваліфікаційного свідоцтва судового експерта №1623, внесений до реєстру атестованих судових експертів, та знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 66, офіс 216, попередивши його про кримінальну відповідальність згідно із ст. ст. 384, 385 КК України, на вирішення якої поставлено наступне запитання:

Чи можливо з технічної точки зору поділити в натурі житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 без відступу від розміру часток в загальній власності сторін, якщо виділ неможливий, то зазначити з яких причин та можливість виділення у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_3 : 1-1 коридор, 1-2 житлова кімната, 1-3 житлова кімната, 1-4 житлова кімната, 1-5 кухня, І-веранда, II кладова, VI мансарда, а загалом 110,3 кв.м.;

- ОСОБА_1 : 2-1 коридор, 2-2 кухня, 2-3 житлова кімната, 2-4 житлова кімната, III веранда, IV ванна, VII мансарда, а загалом 109,7 кв.м.;

- залишити у спільному користування сторін У коридор, VIII мансарда, сходи І та II поверху будинку з визначенням варіанту облаштування сходів до мансарди.

Оплату за проведення експертизи покладено на позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Роз'яснено сторонам положення ст. 146 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Для проведення експертизи, передано експерту для дослідження матеріали цивільної справи 363/2148/16ц.

Провадження по справі зупинено на час проведення експертизи /т.1 а.с.82-83/.

На виконання ухвали суду судовим експертом Свістуновим І.С. складений Висновок № 418/11-2016 від 11 листопада 2016 року, за яким розподіл житлового будинку при якому у власність виділяється дві окремі ізольовані квартири відповідно до ідеальних часток співвласників не вбачається можливим. Експертом запропоновані два варіанти розподілу житлового будинку із зазначенням розміру частки по площі та вартості, розміру компенсації у зв`язку з відхиленням від часток співвласників, переліком необхідних будівельних робіт в будинку для забезпечення ізольованого користування приміщеннями /т.1 а.с.86-110/.

07 грудня 2016 року позивачами подана заява про уточнення позовних вимог, згідно з якою позивачі просять поділити в натурі житловий будинок, який знаходиться а адресою: АДРЕСА_1 , між співвласниками:

позивачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виділити: 1-1 коридор, 1-2 житлова кімната, 1-3 житлова кімната, 1-4 житлова кімната, 1-5 кухня, І-веранда, II - кладова, VI - мансарда, VIII мансарда - /4 частина; V - 1А частина коридору; 2-4 - Уг частина від 13/100 частин кімнати сходи - розташовані на першому поверсі, які виходять на мансарду, а загалом 67,8 кв.м.;

відповідачу ОСОБА_1 виділити: 2-1 коридор, 2-2 кухня, 2-3 житлова кімната, 2-4

- 87/100 частин житлової кімнати, III веранда, IV ванна, VII мансарда, VIII мансарда - 1/2 частина, 1-6 кладова, V - Ѕ частина коридору, а загалом 66,3 кв.м.;

стягнути з відповідача на користь позивачів компенсацію за відступ від ідеальних часток в розмірі 293597 грн;

зобов`язати відповідача демонтувати змурований прохід між кладовою 1-6 та житловою кімнатою 2-4 до сходів;

стягнути з відповідача на користь позивачів судові витрати /т. 1 а.с.134-136/.

30 березня 2017 року позивачами подана заява про уточнення позовних вимог, згідно з якою позивачі просять поділити в натурі житловий будинок, який знаходиться а адресою: АДРЕСА_1 , між співвласниками:

Позивачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виділити: 1-1 коридор, 1-2 житлова кімната, 1-3 житлова кімната, 1-4 житлова кімната, 1-5 кухня, І-веранда, II - кладова, VI - мансарда, VIII мансарда - Ѕ частина; V - Ѕ частина коридору; 2-4 - Ѕ частина від 13/100 частин кімнати, ганок, що загалом становить 67,8 кв.м.;

Відповідачу ОСОБА_1 виділити: 2-1 коридор, 2-2 кухня, 2-3 житлова кімната, 2-4

- 87/100 частин житлової кімнати, III веранда, IV ванна, VII мансарда, VIII мансарда - Ѕ часина, 1-6 кладова, V - Ѕ частина коридору, ганок, 2-4 - Ѕ частина від 13/100 частин кімнати, а загалом 66,3 кв.м.

Виділити відповідачу ОСОБА_1 господарські будівлі та споруди, а саме: Б - сарай; Д - альтанка; Е - навіс; Є - вбиральня; Ж - навіс; з - навіс; И - навіс; ї - навіс; і - колонка питана; № 1 - хвіртка; № 2 - ворота; № 3 - огорожа; № 4 - огорожа; № 5 - звіртка; № 6 - огорожа; 3 7 - хвіртка.

Стягнути з відповідача на користь позивачів компенсацію за відступ від ідеальних часток в розмірі 293597 грн.

Демонтувати змурований прохід між кладовою 1-6 та житловою кімнатою 2-4 до сходів.

Стягнути з відповідача на користь позивачів судові витрати /т. 1 а.с. 196-200/.

В ході розгляду справи в судовому засіданні 01 серпня 2017 року стороною відповідача було заявлено клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи /т.2 а.с.24/.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 02 серпня 2017 року призначено у справі повторну судову будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експертам Київського НДІСЕ, попереджено їх про кримінальну відповідальність згідно із ст. ст. 384, 385 КК України, на вирішення якої поставлено наступне запитання:

1) Чи можливо розподілити житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1 з надвірними спорудами, відповідно до часток співвласників;

2) У разі можливості розподілу будинку між співвласниками, відповідно до їх часток у будинку, зазначити які перепланувань, необхідно здійснити сторонам по справі та чи є можливість поділу спірних сходів на другий поверх між співвласниками, з метою уникнення додаткових витрат щодо облаштування інших сходів будь-яким власником спірного будинку;

3) У разі неможливості поділу будинку у відповідності до ідеальних часток сторін, зазначити, чи можливо з технічної точки зору поділити в натурі житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 без відступу від розміру часток в загальній власності сторін, якщо виділ неможливий, то зазначити з яких причин та можливість виділення у власність:

- ОСОБА_2 та ОСОБА_3 : 1-1 коридор, 1-2 житлова кімната, 1-3 житлова кімната, 1-4 житлова кімната, 1-5 кухня, І-веранда, II - кладова, VI - мансарда, а загалом 110,3 кв.м.;

- ОСОБА_1 : 2-1 коридор, 2-2 кухня, 2-3 житлова кімната, 2-4 житлова кімната, III веранда, IV ванна, VII мансарда, а загалом 109,7 кв.м.;

- залишити у спільному користування сторін V коридор, VIII мансарда, сходи І та II поверху будинку з визначенням варіанту облаштування сходів до мансарди.

Оплату за проведення експертизи за запитаннями 1-2 покладено на відповідача ОСОБА_1 , за запитання №3 покладено на позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Роз`яснено сторонам положення ст.146 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Для проведення експертизи, було передано експерту для дослідження матеріали цивільної справи 363/2148/16ц.

Провадження у справі було зупинено на час проведення експертизи /т.2 а.с.32-33/.

28 грудня 2017 року представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Юзифович А.О. до Вишгородського районного суду Київської області був направлений лист, в додатках до якого були подані копії наступних документів: свідоцтво про прийняття спадщини за законом від 11 березня 2010 року щодо Ѕ частини житлового будинку; витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі; витяг про реєстрацію прав від 26 січня 2011 року; технічний паспорт тов «б-т-і» станом на 29 вересня 2017 року; довідка від 29 вересня 2017року тов «б-т-і» про показники об`єкта нерухомого майна; свідоцтво про право на спадщину за законом від 11 березня 2010 року щодо земельної ділянки; витяг про реєстрацію у спадковому реєстрі; державний акт на право власності на земельну ділянку щодо земельної ділянки 0,25 га; державний акт на право власності на земельну ділянку щодо земельної ділянки 0,4 га /т.2 а.с.38-52/.

На виконання ухвали суду судовими експертами КНІСЕ Н. Колотюк та О. Карпенко складений Висновок № 15860/17-42/32058/20-43 від 11 січня 2021 року, за яким поділити житловий будинок без відступу від розміру ідеальних часток співвласників не вбачається можливим. Експертами запропоновані 8 варіантів розподілу житлового будинку та ще 2 варіанти визначення порядку користування житлового будинку, визначені розміри часток по площі, визначена вартість будинку та перелік необхідних будівельних робіт в будинку для забезпечення ізольованого користування приміщеннями. Також вказано про можливість виділення у власність:

- ОСОБА_2 та ОСОБА_3 : 1-1 коридор, 1-2 житлова кімната, 1-3 житлова кімната, 1-4 житлова кімната, 1-5 кухня, І-веранда, II - кладова, VI - мансарда;

- ОСОБА_1 : 2-1 коридор, 2-2 кухня, 2-3 житлова кімната, 2-4 житлова кімната, III веранда, IV ванна, VII мансарда, а загалом 109,7 кв.м.;

- у спільному користування сторін залишити V коридор, VIII мансарда, сходи І та II поверху будинку з визначенням варіанту облаштування сходів до мансарди /т.2 а.с.87- 137/.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22 січня 2021 року відновлено провадження у справі /т.2 а.с.140/.

В судовому засіданні 20 серпня 2021 року представником позивачів адвокатом Добош В.А. заявлено клопотання про призначення повторної судової будівельно- технічної експертизи у справі. В обґрунтування вказаного клопотання представник зазначив, що висновок експерта № 15860/17-42/32058/20-43 від 11 січня 2021 року є таким, що складений з порушенням діючого законодавства, а саме висновок є необгрунтованим та таким, що суперечить іншим матеріалам справи та викликає сумніви в його правильності. У вступній частині висновку вказано, що 22 серпня 2017 року направлено експертом лист сторонам та суду де запропоновано узгодити строк проведення експертизи та надати додаткові матеріали, проте даного листа ні представник ні позивач не отримували. В свою чергу, 09 жовтня 2017 року на адресу КНДІСЕ надійшов лист представника відповідача Юзефовича А.Ю. від 06 жовтня 2017 року, де останній окрім наданих документів, в листі описав свою думку, щодо варіантів розподілу будинку, висловив критику щодо правильності та законності ухвали суду про призначення повторної судової експертизи та питань які ставляться судом на вирішення експерта, яку як вбачається, із дослідницької частини експертизи було враховано та викладено в експертному висновку, що є прямим порушенням норм ЦПК, оскільки матеріали необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, а експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи. Таким чином, вважає, що представник відповідача надавши в позасудовому порядку матеріали для проведення експертизи, вчинив вплив на об`єктивність та неупередженість експерта, що в свою чергу викликає сумнів в правильності та обґрунтованості висновку експерта. Також, зазначив, що висновок експерта містить неправдиву інформацію, щодо присутності представника позивача при огляді експертом домоволодіння та не допуску ним експерта до приміщень житлового будинку, оскільки він 12 грудня 2017 року не був присутній при огляді експертом будинку. В дослідницькій частині визначення ринкової вартості, як бази вартості об`єкта дослідження експерт посилається на п. З Національного Стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» затверджений постановою Кабінету Міністрів від 10 вересня 2003 року, проте пункт 3 даного стандарту дає визначення термінів, але не підходи визначення ринкової вартості. Так, експерт вказує, що для визначення ринкової вартості майна застосовується витратний, дохідний та порівняльний підхід. Дохідний та порівняльний підхід експерт відкидає, в той же час застосовує витратний, що прямо суперечить вказаному стандарту та методології визначення ринкової вартості об`єкта. Експерт застосувавши невірний підхід та метод для визначення ринкової вартості об`єкту дослідження, значно занизив вартість об`єкту дослідження, а саме домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 1,3 га на думку експерта на даний час коштує в еквіваленті 16430 доларів США, що в свою чергу призвело до неправильного визначення вартості компенсації за відступлення від ідеальних часток. Крім того, експерт не надав повної відповіді на питання № 1, зазначеного в ухвалі суду, не надав відповіді про ринкову вартість надвірних споруд та вплив цих споруд на частки співвласників в домоволодінні та на відступлення від ідеальних часток. Експерт не може визначити в дослідницькій частині експертизи кінцеву вартість деяких об`єктів домоволодіння та вказує кінцеву вартість в цифровому значенні 41478, а в прописному значенні чотириста чотирнадцять тисяч сімсот вісімдесят вісім гривень. На підставі викладеного просив суд визнати зазначений висновок експерта таким, що є необгрунтованим і викликає сумніви в його правильності та призначити по справі повторну судову будівельно-технічну експертизу.

Задовольняючи клопотання позивачів про призначення експертизи, суд першої інстанції вказав, що висновок суперечить іншим матеріалам справи та викликає сумніви в його правильності, зокрема експертом було враховано та викладено в експертному висновку письмовий лист направлений представником відповідача до експертної установи, також даний висновок містить неточності та розбіжності зазначені в таблицях при проведенні дослідження, експерт вказує, що для визначення ринкової вартості майна застосовується витратний, дохідний та порівняльний підхід, проте дохідний та порівняльний підхід експерт відкидає, в той же час застосовує лише витратний, що в свою чергу призвело до визначення суперечливої ринкової вартості об`єкту дослідження, що значно знизило вартість об`єкту дослідження, в порівнянні із наданими до суду сторонами документами.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Дульський проти України» від 01 червня 2006 року прописано, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

В силу ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

У відповідності до ч.ч. 1, 2, З ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом положень ч. 5 вищевказаної статті суд не може перешкоджати учасникам справи у поданні доказів і зобов`язаний сприяти у поданні (забезпеченні) відповідних доказів, якщо їх подання є утрудненим або неможливим.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, що мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України).

Відповідно до приписів ст. 102 ЦПК висновок експерта-це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

В силу ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.ч.4-6 ст. 103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно ч.1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

В порядку визначеному ч.ч. 1-3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи.

Згідно з ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необгрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Ухвала, що викладається окремим документом, складається з мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу (п. 3 ч. 1 ст. 260 ЦПК України).

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст.ст. 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року №4038-ХІІ та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, висновки експертизи надаються для підтвердження обставин, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи, в тому числі повторної.

З наведених обставин справи вбачається, що предметом спору є поділ житлового будинку між співвласниками. Відповідачем заперечується запропонований позивачами поділ будинку. У сторін відсутня можливість самостійно замовити та провести судово- будівельної експертизу, у зв`язку з чим кожною із сторін були заявлені і судом були задоволені клопотання про призначення такої експертизи. Однак, кожен із висновків містить недоліки, суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності. Зокрема, висновок КНІСЕ був складений із врахуванням матеріалів, які були направлені стороною відповідача, тобто всупереч положенням ст. 107 ЦПК України. Також даний висновок містить неточності та розбіжності зазначені в таблицях щодо варіантів поділу будинку , а також щодо ринкової вартості об`єкту дослідження. Вказане має суттєве значення для правильного вирішення справи по суті, а для усунення всіх суперечностей і з огляду на необхідність спеціальних знань у відповідній галузі, необхідним вбачається призначення ще однієї експертизи.

Слід погодитись з твердженням особи, яка подала апеляційну скаргу, про те, що питання про призначення експертизи було вирішено поза межами першого судового засідання, проте з урахуванням обставин відсутності можливості у сторін самостійно замовити та провести експертизу та беручи до уваги, що питання на вирішення яких судом призначено експертизу, мають суттєве значення для вирішення спору, оскільки безпосередньо стосуються предмету спору, колегія суддів вважає такі обставини є поважними причинами для призначення експертизи в ході подальшого розгляду справи.

Крім того, норми ЦПК України не містять прямих заборон щодо неможливості призначення експертизи після закінчення цього строку, вказане питання залишається на розсуд суду.

Враховуючи наведені обставини та положення закону колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про доцільність призначення у справі повторної судово-будівельної експертизи, оскільки для правильного вирішення спору необхідні спеціальні знання.

Отже, викладені стороною відповідача доводи не дають підстав для скасування ухвали суду першої інстанції. Висновки суду першої інстанції відповідають обставинам справи та вимогам чинного законодавства, а тому ухвалу суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 09 грудня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: Н.В. Поліщук

А.М.Андрієнко

Повний текст постанови складений 04 серпня 2022 року.