Справа № 194/331/22
Номер провадження № 2/194/301/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2022 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Корягіна В.О.

за участю секретаря судового засідання Коркіної Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в спрощеному провадженні цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_3 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що ОСОБА_1 є власником буд. АДРЕСА_1 .Між АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та відповідачем ОСОБА_1 укладено договір про користування електричною енергією № 1608357 від 05 січня 2016 року. У домоволодінні також зареєстрована ОСОБА_2 , яка є членом родини ОСОБА_1 . При контрольному відвідуванні споживачів електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , представниками енергопостачальника було виявлено самовільне підключення споживача до електромереж АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», факт порушенян ПРРЕЕ було зафіксовано актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 33102 від 27 травня 2021 року. На підставі акту про порушення була визначена сума збитків, яка становить 33689,39 грн., яка добровільно не погашається, графік погашення не складається. Просить стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача відшкодування збитків у розмірі 33689,39 грн., 3% річних у розмірі 495,65 грн., інфляційне збільшення суми боргу у розмірі 1577,19 грн., витрати на правову допомогу 10000,00 грн., та судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Відповідачі надали суду відзив на позовну заяву в якому позовні вимоги не визнають та просять відмовити в задоволені позову з наступних підстав. Так, ОСОБА_2 дійсно зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , але не є ані власником ані співвласником зазначеного будинку. Позивачем не надано доказі її проживання та користування електричної енергією в зазначеному будинку, оскільки довідка виконавчого комітету Тернівської міської ради від 09 грудня 2021 року підтверджує лише факт її реєстрації за вищезазначеною адресою. В акті про порушення № 33102 від 27 травня 2021 року зазначено, що він складався в присутності ОСОБА_1 і не містить факту порушення нею Правил РРЕЕ, не містить її підпису про ознайомлення з даним актом та не містить доказів про її відмову від підписання акту. Розмір відшкодування збитків, претензію до акту про порушення ПРРЕЕ №33102 від 27 травня 2021 року вони не отримували. Вважають нараховані збитки у вигляді штрафної санкції 3% річних у сумі 496,65 грн. та 1577,19 грн. інфляційного збільшення суми боргу не доведеними. Вважають, що розмір правничої допомоги є завищеним та недоведеним.

Представник позивача надав суду відповідь на відзив, з якого вбачається, що акт про порушення Правил користування електричною енергією та протокол засідання комісії по розгляду акту про порушення складено відповідно до чиного законодавста, та відповідачі повідомлені належним чином та в установленному порядку про розрахунок збитків.

Представник позивача надала до суду письмову заяву, згідно якої позов підтримала, просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та розглядати справу за її відсутності, не заперечувала проти ухвалення рішення при заочному розгляді справи.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, причини неявки в судове засідання суду не повідомили.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, обґрунтування позовних вимог, проаналізувавши та оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних по справі доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Так, в судовому засіданні встановлено, що відповідно до виписки з особового рахунку, обліковий рахунок № НОМЕР_1 оформлено на ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , договір укладено 05 січня 2016 року.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 23 листопада 2021 року, власником 1/1 частини будинку АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 .

Згідно довідки відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області від 09 грудня 2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , 2003 року народження, ОСОБА_5 , 2009 року народження, ОСОБА_5 , 2011 року народження.

Відповідно до акту про порушення №33102 від 27 травня 2021 року, складеного представниками постачальника електроенергії за участю споживача ОСОБА_1 , обстеженням виявлено порушення п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме - самовільне підключення струмоприймачів до електромережі енергопостачальника без дозволу АТ «ДТЕК «Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. З зазначеним актом ОСОБА_1 ознайомлений та поставив свій підпис. Жодних зауважень ОСОБА_1 не зазначив.

Відполвідно до акту про усунення порушення ПРРЕЕ №33102 від 27 травня 2021 року, складеного представниками постачальника електроенергії за участю споживача ОСОБА_1 , порушення було усунене під час перевірки. Відновлена схема обліку і підключення. З зазначеним актом ОСОБА_1 ознайомлений та поставив свій підпис.

Згідно розрахунку розміру відшкодування збитків по акту №33102 від 27 травня 2021 року розмір збитків, заподіяних відповідачем порушенням Правил користування електричною енергією складає 33689,39 грн.

Відповідно до протоколу засідання комісії по розгляду акту про порушення № 33102 від 27 травня 2021 року, засідання комісії відбулося без участі ОСОБА_1

АТ «ДТЕК «Дніпровські електромережі» 24 червня 2021 року направлено ОСОБА_1 на адресу: Дніпропетровська область м. Тернівка Лозова буд. 49 претензію щодо сплати відшкодування збитків в розмірі 33689,39 грн. по акту про порушення Правил користування електроенергією №33102 від 27 травня 2021 року.

Направлення зазначеного повідомлення відповідачу підтверджується наявним в матеріалах справи фіскальним чеком.

Згідно з п.8.2.7 ПРРЕЕ - Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку (у випадку неотримання споживачем рахунку у поштовому відділенні впродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунку до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

На підставі наведеного було розраховано за прострочення невиконання оплати за необліковану електричну енергії згідно прострочення виконання зобов`язання 3% річних 495,65 грн., індекс інфляції -1577,19 грн.

За ч.ч. 2, 3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Положеннями ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п.5.1.1 ПРРЕЕ позивач має право, зокрема: складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Згідно з пунктами 8.2.4-8.2.6 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до визначеного порядку. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

За п.3.2 Методики вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПРРЕЕ процедури.

Такий акт було складено 27 травня 2021 року за присутності споживача ОСОБА_1 .

Відповідно до прийнятого рішення, оформленого протоколом засідання комісії по розгляду акту про порушення, було нараховано суму збитків, завданих порушенням енергопостачальнику.

Згідно з п.8.2.6. ПРРЕЕ та відповідно з підпунктом 5 п. 3.1, п.п. 3.2, 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 року (зі змінами), відповідачу нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення, у розмірі 33689,39 грн.

Як було зазначено вище, відповідачу ОСОБА_1 було направлено повідомлення про оплату суми заборгованості по акту порушення від 27 травня 2021 року за не обліковану електроенергію і направлення такого повідомлення відповідачу підтверджується фіскальним чеком про направлення.

Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ передбачено, що споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Відповідач не відреагував на претензію позивача і остання залишилася без задоволення.

За п.п.11 п.5.2.1 ПРРЕЕ електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Згідно з ст. 56, ч. 3 ст. 58, ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. Споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 20 п.п. 5.5.5 п. 5.5 Розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 р., споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до п. 8.4.12 розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року.

З правових позицій, викладених у п. 2.3 розділу ІІ постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 16.12.2015 р. № 3 «Про узагальнення судової практики спорів, що виникають у сфері послуг з електропостачання» видно, що недорахована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2 Правил).

Відповідно до п. 13 розділу ІІІ вказаної постанови, позаобліково спожита електрична енергія це збитки енергопостачальника, завдані внаслідок вчинення правопорушень споживачем у сфері електроенергетики, які підлягають доказуванню з урахуванням приписів статті 225 ГК України та статей 22, 614, 1212, 1213 ЦК України.

За п. 10 розділу ІІІ постанови Пленуму ВГС України від 16.12.2015 р. № 3, початок перебігу позовної давності відраховується від дня проведення перевірки і складання акта про порушення. Якщо сторони в укладеному договорі передбачили збільшену позовну давність, аніж та, що встановлена законом, то такі положення договору відповідають приписам частини першої статті 259 ЦК України та підлягають застосуванню при вирішенні спору.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові судової палати у господарських справах Верховного Суду України у справі № 907/1214/13 від 23 грудня 2014 року.

Для правильності визначення періоду, за який споживачу робиться розрахунок вартості необлікованої електричної енергії у разі самовільного підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, має значення не лише сам по собі факт такого підключення, а й наявність у представника постачальника можливості чи її відсутність виявити таке підключення, і саме ці обставини є предметом перевірки в разі виникнення відповідного спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 р. у справі № 203/4792/16.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником будинку АДРЕСА_1 та на його ім`я відкрито особовий рахунок. Наявність інших співвласників будинку судом не встановлено.

Згідно зі ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Вимогами частини 4, 5 ст. 319, ст. 322 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства.

Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, заподіяна неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

З огляду на положення вищезазначених статей, саме на власника майна покладається тягар відповідальності перед енергопостачальником за порушення Правил користування електричною енергією для населення та завдання збитків внаслідок розкрадання електричної енергії.

Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові у справі №761/23354/16-ц від 06 березня 2018 року.

Так, з акту про порушення №33102 від 27 травня 2021 року вбачається, що з зазначеним актом ОСОБА_1 ознайомлений та поставив свій підпис. Жодних зауважень ОСОБА_1 не зазначив.

У постановах Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 висловлена правова позиція стосовного того, якщо на момент оформлення акту про порушення спір відсутній, що в свою чергу виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

На підставі вищезазначеного суд дійшов до висновку, що вказана сума збитків та штрафних санкцій підлягає до стягнення з відповідача ОСОБА_1 , як з власника будинку.

При цьому, правових підстав для стягнення вказаної суми солідарно з відповідачів суд не вбачає з наступних підстав.

Відповідно до ст.541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Так, за приписами ст.1190 ч.1 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Відповідно до п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.92 р. "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" особи вважаються такими, що спільно завдали шкоди, якщо вони завдали неподільну шкоду взаємопов`язаним сукупними діями або діями з єдністю наміру. Як правило таке завдання шкоди має місце при скоєнні злочину кількома особами або в разі завдання шкоди в результаті дорожньо-транспортної пригоди. Солідарний характер відповідальності осіб, що спільно завдали шкоди, пояснюється неподільністю результату їх шкідливих діянь та необхідністю створення умов для відновлення порушених прав потерпілого.

Відповідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Враховуючи те, що актом про порушення №33102 від 27 травня 2021 року встановлені порушення споживачем ОСОБА_1 правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме самовільне підключення струмоприймачів до електромережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, та з урахуванням того, що жодних відомостей щодо наявності у ОСОБА_2 , яка зареєстрована у зазначеному будинку, права власності на будинок за адресою споживання необлікованої електроенергії матеріали справи не містять, тому суд стягує з відповідача ОСОБА_1 відшкодування збитків в розмірі 33689,39 грн., 3% річних 495,65 грн., інфляційного збільшення суми боргу -1577,19 грн., та відмовляє у задоволенні позову в частині позовних вимог до ОСОБА_2 .

Щодо стягнення витрат на правничу допомогу суд зазначає наступне.

В ч. 3 ст. 137 ЦПК України зазначено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

При постановленні рішення Європейський суд з прав людини (Справа Побегайло проти України, заява № 18368/03) 29 березня 2004 року зазначив, що для компенсації затрат в суму, присуджену у відповідність зі статтею 41 Конвенції, повинно бути встановлено, що ці затрати були необхідними та фактично понесені, з метою запобігання порушення або отримання відшкодування за визнане порушення Конвенції, і якщо вони були розумними відносно їхнього розміру.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження понесених витрат суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Разом із тим граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлений Законом України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах».

Витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів).

Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20 червня 2018 року по справі № 127/1284/14-ц.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Пунктами 1, 2 частини другої статті 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача.

Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Таким чином, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження), а також документи, що свідчать про фактичне надання таких послуг.

Отже, стороною повинно бути документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27 липня 2021 року по справі № 671/1957/20.

Представником позивача на підтвердження витрат на правову допомогу надано лише договір про надання правової допомоги та додаткову угоду до договору про надання правової допомоги, які укладені між Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» в особі генерального директора Терещука А.І. та Адвокатським обєднанням «Перший радник» в особі керівника Геза А.В.; попередній розрахунок витрат на правову допомогу у розмірі 10000,00 грн., складений представником позивача Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» Машаковою О.О., яка діє на підставі довіреності, наданої Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі», в якому зазначено, що обгрунтування із доказами будуть надані у строки, визначені ст. 141 ЦПК України.

Однак, при розгляді цивільної справи будь-які докази на підтвердження витрат на правову допомогу (акт виконаних робіт, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги,тощо) суду не надані.

Отже, суду не надано документів, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження), а також документів, що свідчать про фактичне надання таких послуг Адвокатським обєднанням «Перший радник», та доказів того що ОСОБА_6 входить до складу Адвокатського обєднання «Перший радник», тому в задоволенні вимоги представника позивача про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу слід відмовити, як передчасно заявленої.

На підставі ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Керуючись ст. ст. 19, 49, 76, 77, 81, 131, 141, 247, 256 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про відшкодування збитків задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» (49070, Дніпропетровська область, м. Дніпро вул. Запорізьке шосе буд. 22, , р/р НОМЕР_3 в ПАТ «ПУМБ», МФО 334851), відшкодування збитків в сумі 33689 (тридцять три тисячі шістсот вісімдесят дев`ять) грн. 39 коп.; 3% річних в розмірі 495 (чотириста дев`яносто п`ять) грн. 65 коп.; інфляційне збільшення суми боргу в розмірі 1577 (одна тисяча п`ятсот сімдесят сім) грн. 19 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» (49070, Дніпропетровська область, м. Дніпро вул. Запорізьке шосе буд. 22, , р/р НОМЕР_3 в ПАТ «ПУМБ», МФО 334851) судовий збір в розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн. 00 коп.

В задоволені позовних вимог до ОСОБА_1 в частині стягнення витрат на правову допомогу, - відмовити.

В задоволені позовних вимог Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» до ОСОБА_2 , про відшкодування збитків, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повне судове рішення складено 01 серпня 2022 року.

Головуючий суддя: В.О. Корягін