Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.09.2022 м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді - Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Стегней К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В

Позивач - Пприватне акціонерне товариство «Закарпаттяобленерго» звернулося до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_1 за якою просить суд: стягнути з останнього на свою користь суму вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 18 260,06 грн. та судовий збір в розмірі 2102,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що в силу ст. ст. 6, 11, 714 ЦК України, глави 52 та 53 ЦК України, на підставі положень ЗУ «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357 (станом на сьогодні вже втратили чинність), між ПрАТ Закарпаттяобленерго та ОСОБА_1 склалися фактичні договірні відносини.

Так, Позивачем, за адресою виявлення порушення Правил, було відкрито особовий рахунок на ім`я ОСОБА_1 , підключено до своєї електромережі електроустановку (помешкання) за адресою: АДРЕСА_1 , до якої безперебійно Позивачем постачалася електрична енергія, яка споживалася Відповідачем, та який здійснював Позивачу її оплату.

Так, за змістом статті 11 ЦК України факт відкриття особового рахунку та постачання електричної енергії вважається укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» (постанова Верховного Суду від 11.09.2019 р. у справі № 509/3536/15-ц, постанова від 15.07.2019 р. у справі №347/713/17).

25 жовтня 2017 року представниками Позивача у відповідності до норм ЗУ «Про ринок електричної енергії» та п. 37 ПКЕЕН (редакція чинна на момент виникнення спірних правовідносин) було проведено обстеження електроустановки Відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. В ході проведеного обстеження електроустановки представниками Позивача, згідно посадових інструкцій (Додаток 2 до позовної заяви), у Відповідача по справі було виявлено порушення, суть якого полягала у «Підключення до електричних мереж. що не є власністю енергопостачальника. відгалуження від головного вводу». Спожита таким чином електрична енергія не враховувалася і не сплачувалася.

Уповноваженими представниками позивача, у відповідності до норм ПКЕЕН (редакція чинна на момент виникнення спірних правовідносин) та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика (редакція чинна на момент виникнення спірних правовідносин)), затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року за № 562, у присутності споживача ОСОБА_1 , який і забезпечив доступ працівникам товариства до обстеження електроустановки, 25.10.2017 р. було складено Акт про порушення № 119810.

Вищезазначений акт складений згідно вимог п. 53 ПКЕЕН трьома представниками енергопостачальника, а саме: електромонтером Ужгородського РЕМ Петечук Р.А., електромонтером Ужгородського РЕМ ОСОБА_2 , інженером з ТО Ужгородського РЕМ Пригара В.В., у присутності споживача - ОСОБА_1 , що підтверджується підписами представників, зазначеними на зворотній стороні акту про порушення. Один примірник акту було вручено споживачу на місці складення Акту про порушення ПКЕЕН.

На підставі складеного Акту, у відповідності до вимог п. п. 4 п. 3.1 за формулою 3.1 Методики та п.53 ПКЕЕН (редакції чинні на момент виникнення спірних правовідносин), було проведено визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем Правил та встановлено, що останнім заподіяні збитки Позивачу на суму 18 260,06 грн. не облікованої електричної енергії на обсяг 12 141 кВт. год., про що зазначено в Протоколі засідання комісії від 16.11.2017 року № 783 та розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за Актом (Додаток 7 до позовної заяви). Копію Протоколу від 16 листопада 2017 року № 783 разом з додатком, а саме Розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на суму 18 260,06 грн. та рахунком на цю ж саму суму було відправлено 27.11.2017 р. рекомендованим листом Відповідачу за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначене повідомлення ОСОБА_1 отримав 30.11.2017 року, про що свідчить підпис останнього у повідомленні про вручення (Додаток 8 до позовної заяви). Нараховану суму Відповідач повинен був оплатити у термін до 16 грудня 2017 р., однак станом на сьогодні ОСОБА_1 вказану суму не оплатив.

Сума заподіяних ПрАТ «Закарпаттяобленерго» збитків, внаслідок вищевказаного порушення ПКЕЕН становить 18 260,06 грн., які позивач і просить стягнути з відповідача.

За ухвалою від 02.02.2021 року судом було відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Представник позивача ОСОБА_3 в останнє судове засідання не з`явилася. Однак неодноразово подавала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд провести розгляд справи за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явився, неодноразово повідомлявся судом належним чином. Відзив у визначений судом строк відповідач не подав. А тому суд приходить до переконання про можливість розглянути справи у відсутності відповідачів на підставі наявних у справі матеріалів.

Судове засідання у справі було призначене на 05.09.2022 року на 15 год. 00 хв., однак через неявку в судове засідання всіх учасників справи судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

У відповідності до ч. 6 ст. 259 ЦПК України складання рішення суду було відкладено на строк не більш як п`ять днів, тому у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення, якою є 12.09.2022 року.

Вивчивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд приходить до наступного.

За приписом ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Частиною 2 ст. 13 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачено обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» (далі Закон), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою КМ України від 08.02.2006 року за № 122 (далі Порядок).

На момент виникнення спірних правовідносин, відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулювалися також Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року за № 1357, із змінами та доповненнями (далі ПКЕЕН, редакція яких чинна на момент виникнення спірних правовідносин), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року за № 562 (далі Методика, редакція якої втратила чинність станом від 27.07.2019р., підстава v1525874-19) та іншими актами цивільного законодавства.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Так, в силу ст. ст. 6, 11, 714 ЦК України, глави 52 та 53 ЦК України, на підставі положень Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357 (станом на час розгляду справи вже втратили чинність), між ПрАТ Закарпаттяобленерго та ОСОБА_1 склалися фактичні договірні відносини.

Так, Позивачем, за адресою виявлення порушення Правил, було відкрито особовий рахунок на ім`я ОСОБА_1 , підключено до своєї електромережі електроустановку (помешкання) за адресою: АДРЕСА_1 , до якої безперебійно Позивачем постачалася електрична енергія, яка споживалася Відповідачем, та який здійснював Позивачу її оплату.

За змістом статті 11 ЦК України факт відкриття особового рахунку та постачання електричної енергії вважається укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» (постанова Верховного Суду від 11.09.2019 р. у справі № 509/3536/15-ц, постанова від 15.07.2019 р. у справі № 347/713/17).

У відповідності до ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із підстав зазначених в договорі та іншому правочині, акті цивільного законодавства чи у зв`язку із завданням майнової (матеріальної) шкоди іншій особі.

Особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства, при цьому особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб і не допускаються дії особи, що вичиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (ст.ст. 12, 13 ЦК України).

Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Такими збитками зокрема є доходи, які могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом аналізу Верховного Суду України практики застосування судами ст. 16 Цивільного кодексу України, стягнення збитків можливе у разі наявності договірних відносин і неналежного виконання договірних зобов`язань.

При цьому слід зазначити, що згідно з правовою позицією Верховного суду України, викладеною в постанові від 16.05.2011 р. у справі № 15/147/10, термін «споживач електричної енергії», який наведено у п. 1.2 Правил необхідно застосовувати у значно ширшому значенні, оскільки він, окрім осіб, що використовують електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору, також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання.

Аналіз діючого законодавства передбачає, що під поняттям споживач електричної енергії є особа, яка є фактичним власником житла за адресою якого постачається електроенергія. Так, у пункті п 1.2 Правил користування електричною енергією (редакція чинна на момент виникнення спірних правовідносин), дано визначення споживача електричної енергії як особи, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до ч. 2 п. 4 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» порушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

За змістом п. 48 ПКЕЕН (редакція чинна на момент виникнення спірних правовідносин) споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством України за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН, у т. ч. за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, тощо.

25 жовтня 2017 року представниками Позивача у відповідності до норм ЗУ «Про ринок електричної енергії» та п. 37 ПКЕЕН (редакція чинна на момент виникнення спірних правовідносин) було проведено обстеження електроустановки Відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку.

В ході проведеного обстеження електроустановки представниками Позивача, згідно посадових інструкцій, у Відповідача по справі було виявлено порушення, суть якого полягала у «Підключення до електричних мереж. що не є власністю енергопостачальника. відгалуження від головного вводу». Спожита таким чином електрична енергія не враховувалася і не сплачувалася.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН (редакція чинна на момент виникнення спірних правовідносин), у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Аналогічної позиції дотримується у своїй практиці і Верховний суд України викладеній, зокрема, у рішенні суду від 23.06.2010 р. по справі № 6-24879св.09.

Уповноваженими представниками позивача, у відповідності до норм ПКЕЕН (редакція чинна на момент виникнення спірних правовідносин) та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика (редакція чинна на момент виникнення спірних правовідносин)), затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року за № 562, у присутності споживача ОСОБА_1 , який і забезпечив доступ працівникам товариства до обстеження електроустановки, 25.10.2017 р. було складено Акт про порушення № 119810.

Акт про порушення - це документ, який фіксує факт здійснення споживачем порушення Правил та/або умов договору. При цьому акт про порушення вважається дійсним за умови, що у ньому зазначено зміст виявленого порушення, він складений на місці виявленого порушення та у присутності представника споживача та, якщо він підписаний представником споживача та представником енергопостачальника або містить позначку про відмову споживача від підпису та підписаний трьома представниками енергопостачальника (абз. 8 листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики «Щодо надання роз`яснень» від 05.10.2012 р №6291/26/47-12).

З аналізу практики ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ, зокрема ухвали від 14.09.2016 р. у справі 205/10526/13, вбачається висновок суду про те, що сам факт порушення умов самовільного підключення проводів до електромереж поза приладом обліку є порушенням п. 48 Правил, який передбачає відповідальність споживача за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а п. 42 Правил зобов`язує споживача електричної енергії дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією, забезпечувати належний технічний стан і безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору і цих Правил, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, тобто саме відповідач як власник будинку, де було зафіксовано порушення повинен нести відповідальність за таке порушення.

Вищезазначений акт складений згідно вимог п. 53 ПКЕЕН трьома представниками енергопостачальника, а саме: електромонтером Ужгородського РЕМ Петечук Р.А., електромонтером Ужгородського РЕМ Вовканець А.А., інженером з ТО Ужгородського РЕМ Пригара В.В., у присутності споживача - ОСОБА_1 , що підтверджується підписами представників, зазначеними на зворотній стороні акту про порушення. Один примірник акту було вручено споживачу на місці складення Акту про порушення ПКЕЕН.

Вказаний акт про порушення № 119810 складений згідно всіх вимог п. 53 ПКЕЕН та п. п. 4.6 та 4.7 Методики, а саме: містить всі необхідні для розрахунку параметри, що характеризують електроустановку споживача, схема підключення та її графічне зображення; заповнені всі обов`язкові графи та рядки без пропусків, текст однозначний; замальована схема та точка самовільного підключення; зазначена межа балансової належності, матеріал та перерізи всіх проводів, наявних у схемі підключення; зазначено, що проводилася відео фіксація виявленого порушення; акт був складений у присутності представника споживача; містить підписи трьох представників енергопостачальника.

Тобто вищезазначений акт про порушення Правил складений у відповідності до норм чинного законодавства.

У складеному акті про порушення наявні всі обов`язкові для цього документу відомості, достатні для визначення комісією з розгляду таких актів обсягів недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих збитків.

Згідно Акту № 119810 від 25.10.2017 року споживач запрошувався на засідання комісії Ужгородського РЕМ по розгляду актів про порушення (далі Комісія РЕМ) на 16.11.2017 року на 09.00 год. в приміщення Ужгородського РЕМ за адресою: м. Ужгород, вул. Тімірязєва,17, на якому мало проводитись визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії по Акту про порушення № 119810 від 25.10.2017 р., водночас Відповідачу по справі було направлено рекомендований лист за № 534-16/2025 від 26.10.2017 р.

Зазначене повідомлення ОСОБА_1 отримав 28.10.2017 року, про що свідчить підпис останнього у повідомленні про вручення.

На засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил Відповідач по справі 16.11.2017 року не з`явився, про що було зазначено у протоколі засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил № 783 від 16.11.2017 року та проведено визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил без участі споживача ОСОБА_1 .

Згідно п. 5.3 ПКЕЕН рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Таким чином, на підставі складеного Акту, у відповідності до вимог п. п. 4 п. 3.1 за формулою 3.1 Методики та п. 53 ПКЕЕН (редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), було проведено визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем Правил та встановлено, що останнім заподіяні збитки Позивачу на суму 18 260,06 грн. не облікованої електричної енергії на обсяг 12 141 кВт. год., про що зазначено в Протоколі засідання комісії від 16.11.2017 року № 783 та розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за Актом.

Копію Протоколу від 16 листопада 2017 року № 783 разом з додатком, а саме Розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на суму 18 260,06 грн. та рахунком на цю ж саму суму було відправлено 27.11.2017 р. рекомендованим листом Відповідачу за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначене повідомлення ОСОБА_1 отримав 30.11.2017 року, про що свідчить підпис останнього у повідомленні про вручення.

Нараховану суму Відповідач повинен був оплатити у термін до 16 грудня 2017 р., однак станом на час розгляду справи ОСОБА_1 вказану суму не оплатив.

Сума заподіяних ПрАТ «Закарпаттяобленерго» збитків, внаслідок вищевказаного порушення ПКЕЕН становить 18 260,06 грн.

Протокол № 783 від 16 листопада 2017 р., складений Комісією, відповідають всім зазначеним вище вимогам ПКЕЕН, Методики та Порядку. Акт підписаний трьома уповноваженими представниками оператора системи. Акт розглянутий протягом 60 календарних днів від дня його складання. Комісія правомірно своїм рішенням підтвердила дійсність Акту, а процедура його складання не містить таких порушень, які спростовували б його дійсність, достовірність та законність. Вищезазначений Акт про порушення містить достатньо необхідних даних для встановлення суті правопорушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії.

Слід також зазначити, що суд звернув увагу на той факт, що станом на час звернення позивача до суду із цим позовом сплинув загальний трирічний строк позовної давності, який підлягає застосуванню до спірних правовідносин, проте відповідач не подав до суду письмової заяви про його застосування, відтак порушене право позивача підлягає захисту на загальних підставах.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що Відповідачем по справі, шляхом порушення норм Правил завдано Позивачу збитків, оплату яких Відповідач у порядку та строки, вказані в розрахункових документах, в добровільному порядку не здійснив, тому позов підлягає повному задоволенню.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

На підставі ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовій збір у розмірі 2102,00 гривень.

Оскільки позовні вимоги задоволено в повному обсязі, то вказана сума судового збору підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 275, 280, 284, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 ; серія, номер паспорту та ідентифікаційний номер суду невідомі) на користь Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» (89412, Закарпатська обл., Ужгородський район, с. Оноківці, вул. Головна, 57, Код ) суму вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 18 260,06 грн. (вісімнадцять тисяч двісті шістдесят гривень 06 копійок), а також витрати із сплати судового збору в розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок).

На рішення суду можу бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови.

Повне рішення складено 12.09.2022 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.В. Дергачова