УХВАЛА

05 серпня 2022 року

м. Київ

справа № 760/9974/19

провадження № 61-7250ск22

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дочки ОСОБА_2 , яка подана представником - адвокатом Риженко Дмитром Миколайовичем, на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 22 вересня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дочки ОСОБА_2 , до Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції міста Києва, ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі продажу укладеного шляхом проведення прилюдних торгів, визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ :

29 липня 2022 року адвокат Риженко Д. М. засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 22 вересня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року, в якій просить скасувати оскаржені судові рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов.

Подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

В додатках до касаційної скарги зазначено: квитанція про сплату судового збору, проте канцелярією Верховного Суду складено акт № 761 від 03 серпня 2022 року про відсутність вказаного документу.

Звернувшись у квітні 2019 року до суду, ОСОБА_1 просила визнати недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна, укладеного шляхом проведення публічних торгів, за яким право власності на квартиру визнано за ОСОБА_3 ; визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Отже, предметом позову в даній справі є визнання права власності на нерухоме майно.

Ураховуючи позовні вимоги та вимоги касаційної скарги, заявник за подання касаційної скарги має сплатити за дві вимоги майнового характеру (визнання права власності) та одну вимогу немайнового характеру (визнання недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна, укладеного шляхом проведення публічних торгів).

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

За подачу касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за подачу касаційної скарги, має значення ціна вимог майнового характеру.

Оскільки з тексту судових рішень та матеріалів касаційного провадження неможливо встановити вартість спірного майна, яке є предметом позову, то заявнику необхідно надати суду документи, що визначають вартість майна та сплатити відповідну суму судового збору в частині вимог майнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) за поданнядо суду касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року становив 1921 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в частині немайнових вимог у розмірі 1 536,80 грн (1 921*0,4*200%) та надати відповідний документ про сплату судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві, Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Згідно з частиною другою статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, установлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дочки ОСОБА_2 , яка подана представником - адвокатом Риженко Дмитром Миколайовичем, на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 22 вересня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року залишити без руху.

Надати для усунення недоліків касаційної скарги строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко