25.08.2022 Справа № 756/6832/22
Справа № 756/6832/22
Провадження № 2-з/756/166/22
УХВАЛА

Іменем України

25 серпня 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Діденко Є.В.,

за участю секретаря судового засідання Агажанової І.С.,

розглянувши заяву про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна, про визнання договору купівлі-продажу неукладеним, визнання незаконними і скасування рішень про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним договору іпотеки,

в с т а н о в и в:

23.08.2022 року до суду надійшла позовна заява, у якій позивач в особі представника адвоката Сахнацького О.А., просить: визнати неукладеним договір купівлі-продажу квартири № 185 від 27.08.2021 р.; визнати незаконним та скасувати рішення про державну реєстрацію права власності на вказану квартиру від 27.08.2021 р., витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 ; підтвердити право власності ОСОБА_1 на вказану квартиру; визнати недійсним договір іпотеки від 27.08.2021 р. між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 ; визнати незаконним рішення приватного нотаріуса про реєстрацію іпотеки та скасувати записи про іпотеку і обтяження.

Позов обґрунтований тим, що власником вказаної квартири є позивач на підставі нотаріально посвідченого свідоцтва про право власності на спадкове майно від 09.12.2003 р.. В серпні 2022 р. від працівників поліції позивачу стало відомо, що квартира переоформлена на іншу особу. Так, у Реєстрі прав власності міститься запис, що власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 27.08.2021 р. № 8255. Крім того, у Реєстрі прав власності міститься інформація, що 27.08.2021 р. зареєстровано договір іпотеки квартири АДРЕСА_1 , відповідно до якого ОСОБА_2 передав в іпотеку ОСОБА_3 вказану квартиру у забезпечення виконання зобов`язань на суму 933 225 грн., строком до 27.02.2022 р. Позивач зазначає, що вказані особи йому невідомі, договір купівлі-продажу квартири він не підписував і не знав про нього. Вказаною квартирою він користується і на даний час, сплачує комунальні платежі. За фактом шахрайства із квартирою, поліцією розпочато розслідування у кримінальному провадженні.

Також, разом з позовом позивачем подано заяву про забезпечення позову, у якій він просить: накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 ; заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо квартири АДРЕСА_1 .

Заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що невідомі особи у шахрайський спосіб позбавили позивача зареєстрованого права власності на квартиру. Оскільки щодо квартири зареєстровано іпотеку, вона може бути передана іншим особам, так як строк виконання основного зобов`язання настав. 22.08.2022 р. гр. ОСОБА_5 , який назвався представником ОСОБА_2 намагався змінити замки в квартирі на вхідній двері, але позивач цьому перешкодив, було викликано поліцію. З урахуванням цього, позивач вважає, що незастосування заходів забезпечення позову істотно ускладнить або унеможливить захист прав позивача.

В судове засідання позивач не прибув.

Дослідивши доводи заяви про забезпечення позову та надані докази, суд вважає, що вона підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Згідно ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пункту 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Пунктом 4 постанови № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» пленум Верховного Суду України звертає увагу на те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Надані позивачем документи містять відомості про наявність у позивача свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 09.12.2003 року, відповідно до якого позивач отримав у спадок квартиру АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_6 , копії правовстановлюючих документів про право власності на вказану квартиру ОСОБА_6 , копії документів про оплату комунальних послуг, відомості про внесення записів про реєстрацію права власності на квартиру за ОСОБА_2 27.08.2021 р. та оформлення договору іпотеки у цей же день, звернення до правоохоронних органів за даним фактом.

Наведене у сукупності свідчить, що між сторонами дійсно виник спір.

Приймаючи до уваги ціну позову та викладені у заяві про забезпечення позову обставини, зокрема перереєстрацію права власності на квартиру та передання її в іпотеку у цей же день, суд вважає, що позивачем на цій стадії доведено обґрунтоване припущення про те, що відповідачі можуть вчинити дії, спрямовані на ухилення від виконання рішення суду, у разі задоволення позову, зокрема, відчужити спірну квартиру на користь третіх осіб, що може ускладнити виконання рішення суду, у випадку задоволення позову.

Водночас, з урахуванням предмету спору та ціни позову суд вважає, що накладення арешту є достатнім заходом забезпечення позову, який буде гарантувати збереження правового статусу квартири до розгляду справи, та є пропорційним до заявлених позовних вимог і не буде надмірним тягарем для відповідачів. При цьому, заборона вчинення реєстраційних дій не є необхідною, виходячи із наявності підстав для застосування арешту.

А тому, заяву слід задовольнити частково.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення не є обов`язковим.

При цьому слід зазначити, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою ускладнення чи неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача, який не позбавлений права клопотати про скасування заходів забезпечення позову повністю або частково у разі, якщо перестануть існувати підстави для його застосування.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 149, 150, 258, 259, 260 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Сахнацького Олександра Анатолійовича, про забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 000.

В задоволенні інших вимог - відмовити.

Роз`яснити учасникам цивільної справи, що учасник справи може подати до суду вмотивоване клопотання про скасування заходу забезпечення позову.

Копію ухвали направити заявнику, особам, яких стосуються заходи забезпечення позову - для відома та виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

Боржник: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Строк пред`явлення ухвали до виконання - з наступного дня після її прийняття і до 25 серпня 2025 року.

Роз`яснити сторонам положення ч. 4 ст. 157 ЦПК України, відповідно до якої, особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 25.08.2022 року.

Суддя Є.В. Діденко