У Х В А Л А

Іменем України

08 серпня 2022 року м.Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Якименко А.І.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» про стягнення заборгованості із додаткової заробітної плати та компенсації грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в Деснянському районному суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом від ОСОБА_1 , яка подана та підписана адвокатом Молчановим Миколою Дмитровичем до Відкритого акціонерного товариства «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» про стягнення заборгованості із додаткової заробітної плати та компенсації грошових коштів.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 10.12.2021 відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

До суду надійшло клопотання представника відповідача ВАТ «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» адвоката Барабаш Марини Юріївни про залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України. Клопотання мотивовано тим, що Молчанов М.Д. не мав повноважень для подачі та підпису позовної заяви від ОСОБА_1 в якості адвоката, оскільки він не є адвокатом, не внесений до Єдиного реєстру адвокатів України, не має особистого кабінету задля можливості згенерувати відповідний ордер, який відповідає Положенню про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019, а тому належного ордеру і не долучено до справи. Крім того додали відповідь від Національною асоціації адвокатів України та КДКА у м.Києві, що Молчанов М.Д. не є адвокатом. Відповідно до Постанови Верховного Суду від 25.02.2021, встановлено, що з 08.10.2016 обрано нового голову Ради адвокатів міста Києва - Рябенька П.К. та якому в подальшому надано доступ до бази ЄРАУ для забезпечення внесення відомостей про адвокатів на Першому рівні, а отже Рафальська І.В. не була головою Ради адвокатів міста Києва та не виконувала функцій адміністратора ЄРАУ Першого рівня.

До суду від Молчанова М.Д. надійшла заява про наявність повноважень у представника позивача з посиланням на ухвалу Київського апеляційного суду від 13.06.2022, в якій аргументи відповідача були відхилені, а Молчанова М.Д. визнано адвокатом.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов до таких висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 2 статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно із ст. 237 Цивільного кодексу України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Вбачається, що будь-яка процесуальна дія в суді однієї особи в інтересах іншої особи, внаслідок якої вона набуває певних прав та обов`язків (у тому числі, підписання та/або подання певного процесуального документа до суду) є представництвом.

Згідно ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Частинами 4, 7 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява від імені ОСОБА_1 подана до суду та підписано Молчановим М.Д .

В додатках до позовної заяви додані: Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серія КВ №6034, підстава видачі: Рішення Ради адвокатів міста Києва від 21.12.2017 №5, підписано Головою Ради адвокатів міста Києва Рафальською І.В., 18.01.2018 та Витяг з ЄРАУ від 02.04.2018, підписаний Головою Ради адвокатів міста Києва Рафальською І.В.; Договір про надання правової допомоги №2 ГЛО-ММД від 13.09.2021 та Додаткова Угода № 2 до Договору про надання правової допомоги від 13.09.2021;Ордер серії КВ №466757 на надання правової допомоги від 21.09.2021 (старого зразка).

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відмінністю цих чотирьох документів є те, що три з них (договір, довіреність та доручення) одночасно підтверджують і факт наявності у повіреного права бути представником, і обсяг такого представництва (це зумовлено тим, що ці документи, зазвичай, є двосторонніми та містять підпис довірителя). У свою чергу, ордер є одностороннім документом, що самостійно (без договору) може підтверджувати лише факт наявності у повіреного права бути представником та не містить інформації про обсяг такого представництва.

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер, на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 27 травня 2017 року № 151 та 12.04.2019, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Законом України від 5 липня 2012 року № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076-VI).

Повноваження і порядок роботи Ради адвокатів України визначаються цим Законом та положенням про Раду адвокатів України, що затверджується з`їздом адвокатів України.

Рада адвокатів України підконтрольна і підзвітна з`їзду адвокатів України.

Рада адвокатів України здійснює контроль за діяльністю рад адвокатів регіонів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України та надання витягів з нього; забезпечує ведення офіційного веб-сайту Національної асоціації адвокатів України.

В силу статті 17 Закону № 5076-VI Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

Інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Рада адвокатів України і відповідні ради адвокатів регіонів надають витяги з Єдиного реєстру адвокатів України за зверненням адвоката або іншої особи.

У пункті 9 частини четвертої статті 48 Закону № 5076-VI передбачено, що Рада адвокатів регіону, окрім іншого, забезпечує в установленому порядку внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України.

Відповідно до пункту 1 Положення про Раду адвокатів України, затвердженого Установчим з`їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року, Рада адвокатів України діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України, є національним органом адвокатського самоврядування, на який державою покладено виконання у період між з`їздами адвокатів України публічно-представницьких функцій недержавного самоврядного інституту, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання правової допомоги на професійній основі адвокатури України.

Згідно з пунктами 1.1. - 1.4. Порядку ведення Єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 26 (далі- Порядок № 26) Єдиний реєстр адвокатів України - це електронна база даних, яка містить відомості про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до? Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"? набули право на зайняття адвокатською діяльністю, та про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності.

Рада адвокатів України забезпечує ведення ЄРАУ, координує діяльність, здійснює організаційне, методичне, інформаційне забезпечення рад адвокатів регіонів щодо внесення ними відомостей до ЄРАУ та надання витягів з нього згідно цього Порядку. Внесення відомостей до ЄРАУ здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України за правилами цього Порядку.

Пунктом 2.1. Порядку № 26 обумовлено, що відомості до ЄРАУ вносяться за дворівневим принципом. Перший рівень внесення відомостей до ЄРАУ забезпечується радами адвокатів регіонів, Другий рівень внесення відомостей до ЄРАУ забезпечується Радою адвокатів України.

Згідно з пунктом 3.6 Порядку № 26 дані стосовно адвокатів, які отримали свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю з порушенням чинного законодавства України, до Єдиного реєстру адвокатів України не вносяться. Не вносяться до ЄРАУ також відомості, які оформлені та подані з порушенням вимог закону та актів НААУ. У разі виявлення фактів включення до ЄРАУ таких відомостей, інформація про них скеровується Головою НААУ чи його заступниками до ВКДКА для прийняття відповідного рішення. У випадку виявлення таких відомостей, вони підлягають негайному вилученню з ЄРАУ адміністратором Першого рівня відповідно до процедури, передбаченої цим Порядком, або адміністратором Другого рівня з обов`язковим повідомлення про таке видалення адміністратора першого рівня. У разі виявлення фактів неправомірного включення до ЄРАУ таких відомостей, інформація про них може скеровуватись Головою НААУ чи його заступниками до ВКДКА для прийняття відповідного рішення.

Так, за правилами пункту 2.15. Порядку № 26 у момент затвердження адміністратором ЄРАУ Другого рівня відомостей, отриманих від адміністратора ЄРАУ Першого рівня, вони набувають статусу відомостей (інформації) Другого рівня і стають активними та відкритими на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України для загального доступу.

Зокрема ні Радою адвокатів України, ні Головою НААУ, РАУ не приймалось рішення про виконання Радою адвокатів України функцій адміністратора Першого рівня (Ради адвокатів міста Києва), оскільки за наслідками конференції адвокатів міста Києва від 8 жовтня 2016 року обрано нового голову Рада адвокатів міста Києва - Рябенка П.К. та якому в подальшому надано доступ до бази ЄРАУ для забезпечення внесення відомостей про адвокатів на Першому рівні.

Крім того зазначене вище повністю узгоджується з позицією та висновками Верховного суду (Постанова від 08.10.2020 справа № 826/3443/18, Постанова від 25.02.2021 справа № 826/16397/18).

Отже судом встановлено, що, на час отримання позивачем свідоцтва (18.01.2018) про право на заняття адвокатською діяльністю Рафальська І.В. не була головою Ради адвокатів міста Києва та не виконувала функцій адміністратора ЄРАУ Першого рівня, тому витяг від 02.04.2018 № 020482 за її підписом не може бути доказом внесення відносно Молчанова М.Д. відомостей до ЄРАУ.

Доказів звернення до належного адміністратора ЄРАУ Першого рівня - Ради адвокатів міста Києва, головою якого є Рябенко П.К. Молчановим М.Д. суду не надано, та станом на 18.01.2021 і на час подачі позову до суду 27.09.2021 відомості про адвоката Молчанова М.Д. в Єдиний реєстр адвокатів України адміністратором Першого рівня бази ЄРАУ Ради адвокатів міста Києва не вносились.

До того ж суд критично ставиться до посилання Молчанова М.Д на Ухвалу Київського апеляційного суду від 13.06.2022, як на доказ визнання апеляційним судом Молчанова М.Д. як адвоката, оскільки ухвала суду не містить будь-яких посилань на визнання Молчанова М.Д. адвокатом, а відповідно до зазначеної ухвали Київського апеляційного суду, колегія суддів надавала оцінку щодо повноважень особи, яка подала апеляційну скаргу.

У рішенні Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99 зроблено висновок, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Таким чином, обов`язок суду перевірити належність доказів наявності у представника права вчиняти конкретну процесуальну дію зумовлений, головним чином тим, що такий представник виступає самостійно в суді від імені довірителя (особи, яка відмовилася захищати в суді свої права в порядку самопредставництва) і виконує процесуальні дії виключно в інтересах довірителя, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для нього права та обов`язки.

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, сформульовану в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) де зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Таким чином, судом встановлено підстави для залишення позову без розгляду, визначені п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки позовна заява підписана особою, яка не мала права підписувати дану позовну заяву від імені позивача, представляти інтереси позивача з усіма правами, які надано законом, яке надане адвокату.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Враховуючи те, що судом було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» про стягнення заборгованості із додаткової заробітної плати та компенсації грошових коштів, підписаного представником позивача Молчановим М.Д., документи на підтвердження повноважень якого у матеріалах справи відсутні, то позов підлягає залишенню без розгляду.

Частиною 2 статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі вищевикладеного та керуючись Законом України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", статтями 44, 58, 60, 62, 175, 257 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» про стягнення заборгованості із додаткової заробітної плати та компенсації грошових коштів - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Деснянський районний суд міста Києва.

Ухвала складена та підписана 08.08.2022.

Суддя В.В. Бабко