Провадження № 2/219/916/2022

УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про заочний розгляд справи

4 серпня 2022 року м. Бахмут Донецька область

Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Худіної О.О.,

за участю секретаря судового засідання Орищиної І.А., Троян Л.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Сілантьєв Дмитро Олексійович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, відповідно до якого просить визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, будинком АДРЕСА_1 .

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 23 грудня 2021 року позовну заяву прийнято до свого провадження, відкрито спрощене позовне провадження, у зв`язку з чим призначено судове засідання з повідомленням (викликом) сторін для розгляду справи по суті та визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву з одночасним надісланням копії відзиву відповідно до вимог ч. 4ст. 178 ЦПК України позивачу.

До судового засідання позивач не з`явилася, про дату, час та місце проведення судового розгляду повідомлялася належним чином, надана суду заяву, в якій просила розгляд справи провести за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягала, не заперечувала проти винесення заочного рішення.

Представник позивача адвокат Сілантьєв Д.О. до суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутність та відсутність позивача, підтримав позовні вимоги. Не заперечував проти винесення заочного рішення.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про дату, час та місце проведення судового розгляду неодноразово повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення судового засідання від відповідачів до суду не надходило, відзиву не подано.

Треті особи ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до суду не з`явились, надали заяву про розгляд справи за їхню відсутність, проти позову не заперечували.

На підставі ч.2ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України(далі -ЦПК України), у зв`язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 1ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає за необхідне проводити заочний розгляд справи, проти чого позивач не заперечує.

Керуючись ч. 1 ст.281, ст.280 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Проводити заочний розгляд цивільної справи позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Сілантьєв Дмитро Олексійович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Худіна

Справа № 219/13193/21

Провадження № 2/219/916/2022

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

4 серпня 2022 року м. Бахмут Донецька область

Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Худіної О.О.,

за участю секретаря судового засідання Орищиної І.А., Троян Л.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Сілантьєв Дмитро Олексійович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, відповідно до якого просить визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, будинком АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову, позивач вказала, що вона разом із синами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є власниками будинку АДРЕСА_1 . Вказаний будинок перейшов у їхню власність по праву спадкування від померлого чоловіка ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свідоцтво про право на спадщину по 1/3 частці видане Другою Артемівською державною нотаріальною конторою 14.03.2011 року та зареєстроване в КП Артемівське БТІ. У будинку зареєстровані відповідачі, які проживали в ньому по 2019 рік, та 2020 рік відповідно. Договір оренди з ними не укладався. Відповідачі вибралися з будинку зі своїми речами у 2019 році та 2020 році, та відповідно з цього часу в будинку не проживають. Де точно проживають відповідачі позивачу не відомо, відомо те, що раніше вони проживали у АДРЕСА_2 , там же у м. Донецьк проживав батько ОСОБА_3 . Окрім того, вони намір поїхати на заробітки до Польщі. Відповідачі фактично не були членами сім`ї позивача, у них не було спільного бюджету, спільне господарство не велося. Хоч відповідачі в будинку не проживають, але враховуються при призначенні субсидії. Через цю обставину субсидія позивачу не призначається. Це ставить позивача у скрутне матеріальне становище.

Ці обставини стали підставою для звернення до суду. Відповідачі не користуються будинком. Вони не несуть ніяких розходів по утриманню будинку, сплати за комунальні послуги. Відповідачі фактично зловживають своїм правом, бо їм не потрібний будинок для проживання, потрібна лише реєстрація. Ці факти порушують права позивача, в зв`язку з чим вона просила суд постановити рішення, яким визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такими, що втратили право користування будинком АДРЕСА_1 .

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 23 грудня 2021 року позовну заяву прийнято до свого провадження, відкрито спрощене позовне провадження, у зв`язку з чим призначено судове засідання з повідомленням (викликом) сторін для розгляду справи по суті та визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву з одночасним надісланням копії відзиву відповідно до вимог ч. 4ст. 178 ЦПК України позивачу.

До судового засідання позивач не з`явилася, про дату, час та місце проведення судового розгляду повідомлялася належним чином, надана суду заяву, в якій просила розгляд справи провести за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягала, не заперечувала проти винесення заочного рішення.

Представник позивача адвокат Сілантьєв Д.О. до суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутність та відсутність позивача, підтримав позовні вимоги. Не заперечував проти винесення заочного рішення.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про дату, час та місце проведення судового розгляду неодноразово повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення судового засідання від відповідачів до суду не надходило, відзиву не подано.

Треті особи ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до суду не з`явились, надали заяву про розгляд справи за їхню відсутність, проти позову не заперечували.

На підставі ч.2ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України(далі -ЦПК України), у зв`язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Відповідно до ч. 2 ст. 279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Станом на 04.08.2022 року відзив на позов від відповідачів до суду не надійшов.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили.

Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню та вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі ст. ст. 280- 284 ЦПК України, з наступних підстав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.03.2011 року володільцями будинку АДРЕСА_1 по 1/3 частки є ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (а.с.14-17).

Відповідно до паспортних даних ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 є зареєстрованими за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 5-11).

Згідно довідки № 545/24-16 від 08.11.2021 року виданої Соледарською міською радою за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (а.с.12).

З довідки щодо не проживання за місцем реєстрації громадян н території Соледарської міської об`єднаної територіальної громади № 546/24-16т від 08.11.2021 року, виданої Соледарською міською радою за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані, але не проживають: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 2019 року по теперішній час, та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з 2020 року по теперішній час (а.с.13).

Відповідно до ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст.17 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Згідно ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно ст.321 ЦК України ніхто не може бути протиправно позбавлений або обмежений в здійсненні права власності.

З норми ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» випливає, що зняття з реєстрації місця проживання може бути здійснено на підставі рішення суду виключно про позбавлення права користування житловим приміщенням.

Виходячи з того, що Закон України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» є спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює правовідносини, пов`язані із зняттям з реєстрації місця проживання, вбачається, що положення ст..7 цього Закону підлягають застосуванню до усіх правовідносин, виникнення, зміна чи припинення яких пов`язані з юридичним фактом зняття з реєстрації місця проживання.

Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, пред`явивши разом з тим таку вимогу, як позбавлення права користування житловим приміщенням.

Із вищевикладеного вбачається, що відповідачі дійсно не проживають за адресою реєстрації без поважних причин, що створює перешкоди у здійсненні позивачкою її права користування та розпоряджання належним їй майном, тому, суд, дослідивши матеріали справи, вважає наявність фактів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, встановленими, а позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та ст.41 Конституції України, ст. ст. 319,321 ЦК України, ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», керуючись ст.ст.12, 13, 77, 78, 141, 206, 259, 263, 264 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням в будинку АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий суддя О.О.Худіна