Справа № 304/1098/22 Провадження № 2/304/217/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 серпня 2022 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 304/1098/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 24 вересня 2011 року з відповідачем зареєстрував шлюб у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, актовий запис № 240. Від даного шлюбу у них народилося двоє дітей, а саме донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Однак, подружнє життя у сторін не склалося через різні характери, різні погляди на сімейне життя та сімейні цінності. Відповідач завжди намагається нав`язати йому свою думку щодо їх сімейного життя та виховання дітей. Постійні сварки з цих і подібних приводів призвели до того, що їх сім`я почала поступово руйнуватися. Крім того зазначає, що 11 червня 2022 року відповідно до ст. 109 СК України між ними було укладено договір про виховання та утримання дітей, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Малинич Н.А., згідно якого вони визначили наступні місця проживання їх дітей після розірвання шлюбу: донька ОСОБА_3 проживає з ним за адресою: АДРЕСА_1 , а син ОСОБА_4 з відповідачкою за адресою: АДРЕСА_2 . Оскільки він втратив до дружини будь-які почуття любові, довіри та поваги, спільним сімейним життям вони вже не проживають, спільного господарства не ведуть, а примирення між ними є неможливим, тому просить їх шлюб розірвати.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, однак подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи без його участі, у зв`язку з неможливістю особисто бути присутнім при розгляді, та не надавати час на примирення, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи без її участі, у зв`язку з неможливістю особисто бути присутньою при розгляді, та не надавати час на примирення, щодо задоволення позовних вимог не заперечує; після розірвання шлюбу залишити прізвище « ОСОБА_5 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що 24 вересня 2011 року у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис № 240 (а. с. 14). Від даного шлюбу у них народилося двоє дітей, а саме донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 15, 16).

Також встановлено, що 11 червня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено Договір про виховання та утримання дітей, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Малинич Н.А., зареєстрований в реєстрі за № 1237, згідно якого сторони досягли згоди, що після розірвання шлюбу між ними їх донька ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , буде проживати разом з батьком за його зареєстрованим місцем проживання ( АДРЕСА_1 ), а їх син ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , буде проживати разом з матір`ю за її зареєстрованим місцем проживання ( АДРЕСА_2 ) (а. с. 17).

Крім цього встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося через різні погляди на сімейне життя та сімейні цінності. Питання розірвання шлюбу сторонами обдумане, відповідач позовні вимоги визнала, тому строк для примирення подружжю не надавався.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ українські суди повинні застосовувати Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ст. 5 «Рівноправність подружжя» Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них та інтересам їх дітей, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

За таких обставин, враховуючи, що відповідач у зв`язку з реєстрацією шлюбу із ОСОБА_1 змінила своє прізвище, тому після розірвання шлюбу згідно ст. 113 СК України має право надалі іменуватися цим прізвищем.

При цьому, відповідно до квитанції № від 14 червня 2022 року позивачем ОСОБА_1 сплачено 992,40 грн судового збору (а. с. 18).

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 цього Кодексу у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, ОСОБА_1 з державного бюджету слід повернути 496,20 грн (992,40 грн х 50%), а інші 50% судового збору стягнути на його користь з ОСОБА_2 , що відповідає положенням ст. 141, 142 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. 51 Конституції України, ст. 24, 105, 109, 110, 112 СК України, ст. 12, 13, 76-83, 141, 142, 258-259, 264, 265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ( АДРЕСА_4 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ), зареєстрований у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області 24 вересня 2011 року, актовий запис № 240 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_5 ».

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн 20 коп, сплачений згідно квитанції № від 14 червня 2022 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн 20 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.