ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/6765/21
Провадження № 2/362/1296/22
У Х В А Л А

01.09.2022 року суддя Васильківський міськрайонний суд Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Янчука А.А. про відвід головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М. від участі у цивільній справі №362/6765/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Виконавчий комітет Васильківської міської ради, про позбавлення батьківських прав,

в с т а н о в и в:

В провадженні судді Васильківського міськрайонного суд Київської області Лебідь-Гавенко Г.М. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Виконавчий комітет Васильківської міської ради, про позбавлення батьківських прав.

01.09.2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Янчук А.А. подав до суду заяву про відвід головуючій судді Лебідь-Гавенко Г.М. в порядку ст. 36, 39 ЦПК України. Дана заява мотивована тим, що на його думку, головуючий суддя упереджено ставиться до розгляду справи, викликає прокурора без законних підстав.

ЦПК України та СК України не передбачає участі прокурора у справах про позбавлення батьківських прав. Виклик прокурора без виненесення окремого процесуального документа (ухвали,) у якому зазначені підстави такого виклику об`єктивно ставить під сумнів розуміння судді здійснювати розгляд такого сімейного спору, як позбавлення батьківських прав.

Згідно матеріалів судової справи суддя жодним чином не обґрунтувала необхідність виклику прокурора до розгляду. При цьому всьому виклад даної обставини не є погодженням з процесуальним рішенням, адже подібне рішення взагалі не передбачено кодексом, який регулює здійснення цивільного судочинства.

Отже суддя здійсню судочинство всупереч ЦПК України, що фактично ставить під сумнів її упередженість у розгляді справи.

Суддя Лебідь-Гавенко Г.М., як слідчий суддя розглядала скаргу про зобов`язання правоохоронних органів внести відомості до ЄРДР по факту вчинення позивачкою та її представником кримінального правопорушення (викрадення документів) по відношенню до відповідача. Те що дійсно суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко P.M. здійснила розгляд скарги як слідча суддя та те, що це стосується сторін спору свідчить сам зміст її ухвали прийнятої у порядку КПК України (ухвала від 18.08.2022 року по справі № 362/3237/22). Зокрема в ухвалі суду зазначено: «Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що громадянка ОСОБА 4, мати трьох малолітніх дітей, яка зареєстрована та проживає в приватному будинку за адресою АДРЕСА_1, фактично на протязі останнього року від своєї рідної матері ОСОБА 2, отримує погрози та образи, а також вчиняються дії що мають ознаки кримінального правопорушення, що мають правову кваліфікацію за стт.185 КК та 356 КК України.

Громадянка ОСОБА2, здійснила крадіжку юридичних правовстановлюючих документів у ОСОБА 4, що підтверджується належними доказами, а саме додатками до матеріалів цивільної справи в Васильківському міськрайонному суді (справа №362/6765/22) - оригіналами свідоцтв про народження дітей, які надано до суду адвокатом ОСОБА З. Останні пів року OCOБA 2 перешкоджає: користуватись житлом де зареєстрована ОСОБА 4, користуватись майном та особистими речами що знаходиться в цій оселі».

За наслідком розгляду слідчий суддя Лебідь-Гавенко Г.М. задовольнила скаргу та цим самим фактично побачила, що позивач можливо вчинила правопорушення по відношенню до відповідача. Тому є ризики того, що розглядаючи справу про позбавлення батьківських прав суддя буде також оцінювати позивача як недобросовісну людину.

Позивач фактично побоюється майбутніх дій судді Лебідь-Гавенко Г.М. і вважає, що вона буде відносно неї упередженою з огляду на те, що суддя ухвалила відносно позивача рішення в порядку КПК України та для позивача, настали наслідки передбачені КПК України у вигляді слідчих дій по відношенню до неї та інше.

Аналізуючи також пункт один та два даної заяви про відвід у сукупності можливо побачити, що суддя замість здійснення цивільного судочинства здійснює дії направлені для притягнення позивача до відповідальності не передбаченої ЦПК України, що фактично ставить під сумнів об`єктивність та неупередженість судді (а.с.94-98).

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Дослідивши обставини, зазначені в заяві представник позивача ОСОБА_1 - адвоката Янчука А.А. про відвід, суд приходить до висновку, що вказана заява не містить підстав, зазначених у ст. 36 ЦПК України, а в ній викладені припущення щодо упередженості головуючого по справі. Незгода сторони з процесуальними рішеннями та діями іншого судді не може бути підставою для відводу. Заява про відвід фактично зводиться до незгоди заявника з процесуальними діями судді під час розгляду даної справи, що відповідно до ЦПК України не є підставою для відводу судді.

Крім того, у висновку № 3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Порядок вирішення заявленого відводу визначений ст. 40 ЦПК України. Так, ч. ч. 1-3 указаної статті передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Зважаючи на те, що суддя вважає заявлений відвід головуючому у справі судді необґрунтованим, питання про відвід передається для вирішення в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Керуючись статтями 33, 39, 40 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Визнати заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Янчука А.А. про відвід головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М. від участі у цивільній справі №362/6765/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Виконавчий комітет Васильківської міської ради, про позбавлення батьківських прав - необґрунтованою.

Відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, передати вирішення питання про відвід іншому судді визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко