15.08.2022 Справа № 756/5885/22
Справа № 756/5885/22
Провадження № 2-н/756/171/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2022 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Тиха О.О., розгялнувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фаворит» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

До Оболонського районного суду міста Києва надійшла заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фаворит» (далі - ОСББ "Фаворит") про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 77825,58 грн., яка утворилася за період з 01.02.2020 по 01.02.2022, за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши заяву, а також матеріали, додані до неї, суддя приходить до наступного.

Статтею 160 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо: заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

За приписами п.п. 4, 5 ч. 2 ст. 163 Цивільного процесуального кодексу України у заяві повинно бути зазначено вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

В обґрунтування заяви про видачу судового наказу представник ОСББ «Фаворит» зазначає, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1. Обслуговування та утримання багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 здійснює ОСББ "Фаворит" як колективний споживач на підставі Статуту об`єднання та відповідних договорів із виконавцями та постачальниками житлово-комунальних послуг.

Завдання наказного провадження зводяться до прискорення вирішення справ, предметом яких, зокрема, є вимоги, пов`язані зі стягненням з боржника на користь стягувача грошових коштів.

До характерних ознак наказного провадження належать: документальність, тобто наявність письмових доказів, що підтверджують вимоги заявника, які є безспірними, спрощеність та відсутність цивільної процесуальної форми (без виклику та участі сторін).

Підставою для видачі судового наказу є вимога, яка ґрунтується на правочині, вчиненому у письмовій формі.

Вказане твердження ґрунтується на положеннях п.п.3,4 ч.3 ст.163 ЦПК України, яке передбачає, що до заяви про видачу судового наказу додається копія договору, укладеного в письмовій формі ( в тому числі електронній) за якими пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості, інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Пунктом 13 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» роз`яснено, що якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги. У цьому випадку може бути видано судовий наказ про стягнення не лише суми заборгованості, але й про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості. Для їх стягнення суду має бути додано документи, що чітко підтверджують їх розрахунок (у тому числі й розрахунок щомісячних нарахувань), при цьому визначений розмір не потребує додаткової оцінки та дослідження у сукупності з іншими доказами.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

На підставі викладеного, враховуючи, що заявником не надано доказів на підтвердження надання ОСББ «Фаворит» послуг з обслуговування та утримання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , як то: договору, укладеного у письмовій формі, за яким може бути пред`явлено право вимоги, статуту ОСББ «Фаворит», тощо, та, як наслідок, права вимоги про стягнення з боржника на користь ОСББ «Фаворит» заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, а також інформації про тарифи, за якими здійснено щомісячні нарахування та розраховано заборгованість, а отже не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу, суддя дійшов висновку про відмову у видачі судового наказу на підставі п. 8 ч. 1 ст. 165 ЦПК України.

Разом з тим, згідно з ч. 1 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 160-163, 165, 166, 260, 353, 354 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Фаворит» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу на підставі п. 8 ч. 1 ст. 165 ЦПК України не перешкоджає повторному зверненню із заявою у порядку наказного провадження до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для такої відмови.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О.Тиха