Справа № 487/2337/22
Провадження № 2/487/1650/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.08.2022 року суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Лагода А.А. в м. Миколаєві, дослідивши на предмет дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

10.08.2022 року позивач звернувся до суд з вказаним позовом. Просить суд провести поділ спільного сумісного майна подружжя та визнати за собою та відповідачем право власності на Ѕ частини нежитлового приміщення, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та Ѕ частини нежитлового приміщення, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Вивчивши матеріали позовної заяви суддею встановлено, що позовну заяву подано без дотримання вимог встановлених ст. ст. 175, 176, 177 ЦПК України, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно п. п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Звертаючись до суду з позовом позивачем була зазначена орієнтовна вартість майна 3000000,00 грн. Та зазначена ціна позову відповідно 3000000,00 грн.

Разом з тим прихожу до висновку, що зазначена ціна позову не відповідає реальній вартості майна станом на день звернення до суду. Так згідно сервісу електронного визначення оціночної вартості нерухомого майна і автоматичного формування відповідних електронних довідок Фонд державного майна України (ФДМУ), який є загальнодоступним та відповідно Довідок про оціночну вартість об`єкту нерухомості № 201-04043732 від 10.08.2022 року та № 201-04043772 від 10.08.2022 року оціночна вартість нежитлового приміщення, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 2427308,99 грн. та нежитлового приміщення, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 13124403,25 грн.

Таким чином враховуючи вищенаведене ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна яка загалом становить 15551712,24 грн. Відповідно Ѕ частки майна складає 7775856,12 грн.

Крім того позивач фактично ставить дві вимоги, щодо визнання права власності на спірне майна як за собою так і за відповідачем по Ѕ частині відповідно. Таким чином ціна позову складає 15551712,24 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір», яким визначаються правові засади справляння судового збору та звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено ставку судового збору за подання до суду позовної зави майнового характеру, яка подана фізичною особою у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи реальну вартість майна позивач має зазначити реальну ціну позову 15551712,24 грн. та доплатити судовий збір який за відрахуванням вже сплаченого має становити 4962,00 грн. (12405,00 грн.( 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) 7443,00 грн.)

Посилання сторони позивача при подачі позову, щодо необхідності сплати 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб на підставі пп.3 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (поділ майна при розірванні шлюбу) є необґрунтованими, оскільки в позові відсутня вимога про розірвання шлюбу. Також в позові зазначено, що шлюб між сторонами розірвано Ноодеським районним судом Миколаївської області 04.11.2016 року.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Як вбачається із наданої позовної заяви, вимоги закону при її поданні у повному обсязі не виконано.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175-177, 185ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі усунення недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.А. Лагода