ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4202/21
Провадження № 2/362/810/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02.08.22 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,
за участю секретаря Берковської Д.С.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без фіксування технічними засобами на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 в якій він просить розірвати шлюб зареєстрований 14 червня 2018 року між ним та ОСОБА_2 у Печерському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1316.
Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.
Починаючи з квітня 2021 року у сім`ї почалися розлади, Відповідач була незадоволена стабільним життям та зі слів останньої потребувала більш емоційних та яскравих стосунків.
06.05.2021 року Відповідачка у пошуках більш емоційних стосунків зрадила йому з його колегою по роботі та в короткий проміжок часу з вищезазначеної події виїхала з квартири (яку винаймав він) до нового партнера. З цього часу фактичні шлюбні відносини між сторонами припинені, спільного господарства разом не ведеться.
На початку червня 2021 року сторони спільно дійшли згоди розлучитися та 09 червня 2021 року звернулися зі спільною заявою про розлучення до Білоцерківського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).
10 липня 2021 року (після спливу одного місяця від дня подання такої заяви) Відповідач не з`явилася до Білоцерківського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Централдьного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та не повідомила про причину неявки.
Відповідачка, ухиляється від завершення процесу розірвання шлюбу шляхом подання спільної заяви подружжя до органу реєстрації актів цивільного стану.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11.08.2021 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку протягом десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків позову (а.с. 14).
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27 червня 2022 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 30).
Сторони у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи судом повідомлялися належним чином.
Представник позивача, у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити (а.с.41-42).
ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Направила до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що на території України відбуваються бойові дії, а також у зв`язку з її перебуванням за межами України, але не скористалася своїм правом подати відзив на позовну заяву в строки визначені судом, тому в силу ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами (а.с. 45).
На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності відзиву відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі заочного рішення та задоволення позовних вимог.
Судом встановлено, що 14 червня 2018 року ОСОБА_1 зареєстрував шлюб з ОСОБА_4 у Печерському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1316, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с.18).
Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.
Сторони разом не проживають та спільного господарства не ведуть.
У відповідності до ч.1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
За положеннями ч. 2 ст. 56 СК України (далі СК України) дружина та чоловік мають право вживати заходів, які не заборонені законом і не суперечать моральним засадам суспільства, щодо підтримання шлюбних відносин.
Частиною 4 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
За змістом ч. 2 ст. 104, ст. 110 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року № 11 передбачено, що охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду розглянув справу № 200/952/18 та підкреслив, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Судом вбачається, що позивачем подано позовну заяву до суду в серпні 2021 року. Провадження у справі було відкрито в червні 2022 року. За досить тривалий час перебування справи в провадженні суду сторони не примирилися, відсутні будь-які доводи та докази, що сторонами вживались заходи, спрямовані на примирення з метою налагодження та підтримання шлюбних стосунків.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем, що підтверджується тим, що судом надавалось достатньо часу для того щоб сторони могли примиритись, а примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
За змістом ч. 2 ст. 114, ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Розірвання шлюбу, здійснене за рішенням суду, має бути зареєстроване в державному органі реєстрації актів цивільного стану, за заявою колишньої дружини або чоловіка.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 908,00 грн.
Керуючись статтями 21, 24, 56, 104, 112, 114, 115 СК України, статтями 5, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 280-282 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 14 червня 2018 року у Печерському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1316 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 908,00 грн.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення виготовлено 05.08.2022 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко