"17" серпня 2022 р. Справа № 363/286/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2022 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б., при секретарі Щур А.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 31 травня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Демерська селищна рада про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення,-

встановив:

02.08.2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 31 травня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Демерська селищна рада про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення.

Заяву обґрунтовує тим, що заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 31.05.2022 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Демерська селищна рада про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення задоволені та зобов`язано ОСОБА_1 не чинити ОСОБА_2 перешкод у користуванні житловою квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; вселено ОСОБА_2 в житлову квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 1 816,00 грн. судового збору. Датою отримання нею копії заочного рішення є дата ознайомлення її з матеріалами справи, а саме 13.07.2022 року. Обставинами, що свідчать про поважність причин неявки в судові засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву є те, що її інтереси, як відповідача у вказаній цивільній справі представляв адвокат Шумський І.С., який запевняв її, що вона не зобов`язана відвідувати судові засідання, він активно працює над захистом її прав, свою роботу виконає сам. Однак її представник допустив зловживання своїми повноваженнями, не повідомив її, як учасника справи про дату і час слухання цієї справи. З кінця лютого 2022 року селище Димер переживало окупацію російських найманців та бойові дії, в цей проміжок часу ОСОБА_1 втратила мобільний телефон, а тому була позбавлена можливості отримувати будь-яку інформацію, у тому числі СМС-повідомлення від суду. Також зазначає, що 22.06.1983 року Виконавчим комітетом Вишгородської районної ради народних депутатів видано Ордер на жиле приміщення під № 0584 на сім`ю ОСОБА_3 , яка складається з двох чоловік: ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , на право зайняття двох кімнат квартири АДРЕСА_2 . З листопада 1989-го по травень 1994 p.p. ОСОБА_1 проживала в шлюбі з ОСОБА_2 . Місце її проживання зареєстровано у цій же квартирі. Після розірвання шлюбу позивач утворив нову сім`ю, забрав з квартири всі свої речі із того часу не з`являвся, квартирою не цікавився, комунальні послуги не оплачував. Утриманням квартири з 1994 року, ремонтом ОСОБА_1 займалася самостійно за власний рахунок. Коли умови проживання стали більш придатними після ремонту, позивач розпочав вчиняти будь-які спроби, щоб потрапити до квартири та виселити її. ОСОБА_2 мешкає у приватному будинку по АДРЕСА_3 , тож житлом забезпечений. Відсутність проживання позивача підтверджується актами депутатів Димерської селищної ради про обстеження матеріально-побутових умов, складені 06.05.2019 р., 09.09.2020 р., 27.01.2021 р., 25.06.2021 р. Після смерті матері позивач не вчинив дії, щоб набути спірне житло у власність, квартира не приватизована, позивач не являється її власником. Зважаючи на період часу, з якого ОСОБА_2 покинув жиле приміщення і не проживає в ньому, право на його користування вже давно втрачене. Підстави, згідно з якими право користування жилим приміщенням зберігається понад шість місяців, не підтверджені доказами. Відносно матеріалів ДОП Вишгородського ВП ГУНП у Київській області, складених капралом поліції Бондаренком Д.С. під час розгляду матеріалів ЖЕО №16799 від 13.10.2020 року, відповідач вказує, що оскільки утримує квартиру сама, то позивач не має права в ній проживати. На підставі викладеного просила суд скасувати заочне рішення суду від 31.05.2022 року і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав заявлені вимоги та надав аналогічні пояснення викладеним у заяві. Крім того, зазначив, що відповідач не повідомлялася належним чином, адвокат Шумський І.С. представляв її інтереси тільки на підставі ордеру, у зв`язку із чим просив скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення заяви про перегляд заочного рішення суду, у зв`язку із її необґрунтованістю. Пояснив, що відповідач була обізнана про наявність розгляду справи у суді та повинна була цікавитись її перебігом. Відповідачем не надано жодного доказу, якими вона обґрунтовує свої заперечення проти позовних вимог.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши надані до суду документи та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно частини третьої статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що в провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Демерська селищна рада про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення.

Заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 31.05.2022 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Демерська селищна рада про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення задоволені, зобов`язано ОСОБА_1 не чинити ОСОБА_2 перешкод у користуванні житловою квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; вселено ОСОБА_2 в житлову квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 1 816,00 грн. судового збору.

02.08.2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 31.05.2022 року, зазначивши, що вона не була повідомлена належним чином про розгляд справи, оскільки її представник ОСОБА_5 зловживав своїми повноваженнями.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

01.06.2021 року на електронну адресу Вишгородського районного суду Київської області від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шумського І.С. надійшло клопотання, в якому останній просив суд відкласти підготовче судове засідання та надати можливість ознайомитись з матеріалами справи. До вказаного клопотання адвокатом долучена копія ордеру.

З протоколу судового засідання від 01.06.2021 року вбачається, що клопотання представника відповідача судом було задоволено, підготовче судове засідання відкладено до 21.07.2021 року та надано йому час для ознайомлення з матеріалами справи.

21.07.2021 року на електронну адресу Вишгородського районного суду Київської області від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шумського І.С. надійшло клопотання, в якому останній просив суд відкласти підготовче судове засідання у зв`язку із його зайнятістю в іншій справі. До вказаного клопотання адвокатом долучений ордер.

З протоколу судового засідання від 21.01.2022 року вбачається, що судом було відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання у зв`язку з його необґрунтованістю, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

З матеріалів справи вбачається, що судові засідання неодноразово були відкладені у зв`язку з неявкою сторін, відповідач та її представник викликалися у судові засідання шляхом направлення судових повісток та СМС-повідомлень.

Крім того, судом при ухваленні заочного рішення у справі були встановлені обставини, зазначені відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення.

Посилання відповідача та її представника на те, що відповідач належним чином не була повідомлена про розгляд справи, зловживання представником ОСОБА_5 своїми повноваженнями, втрату мобільного телефону не свідчать про поважність неявки в судове засідання. Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність наведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, відповідачем та її представником при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для скасування прийнятого заочного рішення від 31.05.2022 року.

Посилання представника відповідача, що рішення суду було прийнято на підставі неповного з`ясування обставин, не містить у собі обґрунтування та зазначено у виді загальних фраз, що спростовуються матеріалами цивільної справи.

З урахуванням того, що відповідачем та її представником не надано жодних нових доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи і вплинули б на рішення суду, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви.

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає посилань відповідача та його представника на будь-які докази, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст.260,280-288 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 31 травня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Демерська селищна рада про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення - залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено 22.08.2022 року.

Головуючий М.Б. Баличева