Справа № 750/9705/21
Провадження № 2/750/82/22
У Х В А Л А

22 липня 2022 року м. Чернігів

Деснянський районний суд міста Чернігова в складі:

судді секретар Супруна О.П., Стеченко К.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірми «ТехНова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

31.08.2021 позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання в сумі 38 280,28 грн, 3% річних в сумі 1 773,68 грн та інфляційні в сумі 4 101,14 грн, а також судові витрати.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 31.01.2022 у Першої київської державної нотаріальної контори витребувано копію спадкової справи щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 .

За приписами частин шостої - дев`ятої статті 84 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду; особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали; у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом; притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Отже, стаття 84 ЦПК України передбачає обов`язок особи, у якої витребувано докази, протягом 5 днів з дня вручення ухвали про витребування доказів повідомити суд із зазначенням причин про: 1) те, що вона не має можливості подати доказ взагалі і 2) не має можливості подати докази у встановлені строки.

Відповідно до частини восьмої статті 8 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 № 3425-XII довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обґрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження, Національному агентству з питань запобігання корупції на його письмовий запит, здійснений з метою виконання повноважень, визначених Законом України "Про запобігання корупції".

Як убачається з матеріалів справи, вказана вище ухвала суду була направлена на адресу Першої київської державної нотаріальної контори двічі та отримана її представником 07 та 12 липня 2022 року.

Станом на 22.07.2022 Перша київська державна нотаріальна контора у встановлений законом 10 денний строк судове рішення не виконала та не повідомила суд про неможливість подати витребуваний доказ.

Згідно зі статтею 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

За положеннями статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу. У випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника. Ухвалу про стягнення штрафу може бути оскаржено в апеляційному порядку до суду вищої інстанції. Оскарження такої ухвали не перешкоджає розгляду справи. Постанова суду апеляційної інстанції за результатами перегляду ухвали про накладення штрафу є остаточною і оскарженню не підлягає. Ухвала Верховного Суду про стягнення штрафу оскарженню не підлягає. Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України. Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Аналіз вказаної норми процесуального закону, зокрема пунктів 1 і 3 частини 1 та частини 2, свідчить про те, що за неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин (п.3 ч.1) суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб також і на особу, яка не є учасником справи.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 12, 84, 258-261, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Застосувати до Першої київської державної нотаріальної контори заходи процесуального примусу за невиконання ухвали Деснянського районного суду м. Чернігова від 31.01.2022.

Стягнути з Першої київської державної нотаріальної контори штраф у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 000,00 грн (одну тисячу гривень 00 копійок) в дохід державного бюджету України.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Копію ухвали направити Шевченківському відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для виконання, сторонам до відома.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею та може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Стягувач: Державна судова адміністрація України, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, .

Боржник: Перша київська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: проспект Перемоги, 11, м. Київ, .

Суддя