Дата документу 21.07.2022 Справа № 645/5737/19
Справа №645/5737/19
Провадження №2/554/2743/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2022 року м. Полтава

Октябрський районний суд м.Полтави в складі:

судді Блажко І.О.,

при секретарі - Савенко М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, треті особи приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ништяк Людмила Олександрівна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини , -

в с т а н о в и в:

До Фрунзенського районного суду м. Харкова 11.09.2019 надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.В якій прохала: визначити додатковий строк в 3 місяці для подання заяви до нотаріальної контори/нотаріуса про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 виданого Харківським міським ВДДРАЦС ГТУЮ Харківської області від 13.08.2019 (актовий запис №8155 від 02.06.2017) (а.с.2-5).

17 вересня 2019 року ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова (Іващенко С.О.) позовну заяву ОСОБА_1 до адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишено без руху (а.с.20, 21).

01 жовтня 2019 ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова (Іващенко С.О.) відкрито загальне позовне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Призначено підготовче судове засідання на 17 жовтня 2019 року на 10.30 годин (а.с.33, 34).

17 січня 2020 року ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова (Іващенко С.О.) замінено неналежного відповідача адміністрацію Немишлянського району Харківської міської ради за позовом ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та залучено до участі в справі в якості належного відповідача Харківську міську раду. У задоволенні клопотання представника позивача про направлення справи за підсудністю відмовлено (а.с.60, 61).

18 лютого 2020 року ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова (Іващенко С.О.) клопотання представника позивача адвоката Смілянського Я.Г. про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволено. Витребувано з Департаменту реєстрації Харківської міської ради інформацію про реєстрацію місця проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 1955 року до 31.05.2017. Витребувано з відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації ГТУЮ у Харківській області належним чином оформлений Витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Витребувано у Адміністрації Державної прикордонної служби України інформацію у разі перетину державного кордону України громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за період з 19.12.2015 по 11.09.2019 (а.с.66, 67).

26 лютого 2020 року до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшов відзив на позовну заяву відповідача Харківської міської ради. В якому зазначили, що неможливо визнати надання додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 за позивачем через те, що не було підтверджено, яке саме майно спадкодавця належало йому на праві приватної власності. Позивачем не надано доказів, які б підтверджували наявність у спадкодавця - ОСОБА_3 права власності на спадкове майно, зокрема не надано свідоцтва про право власності на майно, інформації з КП «Харківське міськ БТІ» станом на 31.12.2012 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на теперішній час. У постанові нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02.08.2019 вказано, що під час звернення до нотаріальної контори ОСОБА_1 не було надано документів необхідних для вчинення нотаріальної дії, зокрема вказується про відсутність документів, що підтверджують склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право власності. Так як у позивача відсутні усі докази на підтвердження права власності на нерухоме майно у спадкодавця, то зазначена обставина не дає можливості стверджувати, що на теперішній час існує в наявності об`єкт спадкування, що має увійти до спадкової маси. Як зазначає позивач, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Позивач повинна була звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 30.11.2017, проте звернулася лише 22.08.2019. Отже, ОСОБА_1 вважається такою, що не прийняла спадщину. Харківська міська рада, у випадку не прийняття особою спадщини, на виконання вимог ст.1277 ЦК України, повинна виконати законний обов`язок щодо подання до суду заяви про визнання майна, що належало на праві приватної власності ОСОБА_3 , відумерлою спадщиною та її передачу у комунальну власність територіальної громади м.Харкова. Таким чином рішення суду у даній справі суттєво впливає і на майнові права територіальної громади м. Харкова. Позивачем до суду на підтвердження своїх позовних вимог надано копію паспорта громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_2 , в якому тривалість перебування вказана 180 днів, з 03.12.2015 по 31.05.2016. Також додається посвідчення особи про повернення в Україну №CR261034, де стоїть відмітка 16.04.2019 про повернення. Це всі обставини на які посилається позивач та які документально підтверджує, як на підтвердження своїх позовних вимог та поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини. Також з матеріалів справи неможливо визначити чи міг позивач звернутися у шестимісячний строк з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори (в період з часу відкриття спадщини з 31.05.2017 до 30.10.2017). При цьому позивачем не надано доказів яким чином перетинання кордону може бути визначено в якості перешкоди для подання ОСОБА_1 заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після закінчення строку для прийняття спадщини та чому ним не було надано правовстановлюючих документів про належність майна спадкодавцеві. Позивачем до суду також надано витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 03.10.2014 №2, але не було надано свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , яке підтвердить подальшу зміну прізвища « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 ». Перетинання позивачем кордону, і перебування на території іншої держави, не можна вважати поважною причиною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з чим, прохають : відмовити повністю у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.73-77).

31 травня 2021 року ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова (Іващенко С.О.) підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини закрито. Призначено справу до розгляду на 30 червня 2021 року о 15.00 годині (а.с.129, 130).

15 лютого 2022 року ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова (Іващенко С.О.) заяву представника ОСОБА_2 адвоката Кузнецова А.І. задоволено. Залучено до участі в цивільній справі №645/5737/19 за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Клопотання представника третьої особи ОСОБА_2 адвоката Кузнецова А.І. про витребування доказів задоволено. Витребувано у ПН Харківського МНО Ништик Л.О. належним чином завірену копію спадкової справи №08/2017 після померлої ОСОБА_3 , номер у спадковому реєстрі №61589628 (а.с.188, 189).

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №133/2022 від 14.03.2022, на часткову зміну ст.1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого ЗУ від 24.02.2022 №2102-ІХ, продовжити строк діївоєнного стану в Україні з 05.30 години 26.03.2022 строком на 30 діб. Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №259/2022 від 18.04.2022, на часткову зміну ст.1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого ЗУ від 24.02.2022 №2102-ІХ, продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05.30 години 25.04.2022 строком на 30 діб. Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №341/2022 від 17.05.2022, на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого ЗУ від 24.02.2022 №2102-ІХ, продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05.30 години 25.05.2022 строком на 90 діб.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», яким змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема, справи підсудні Фрунзенському районному суду м. Харкова підлягають розгляду Октябрським районним судом м. Полтави.

21.06.2022 в провадження судді Октябрського районного суду м. Полтави Блажко І.О. згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана з Фрунзенського районного суду м. Харкова для розгляду цивільна справа №645/5737/19 за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.192, 193).

04 липня 2022 року до Октябрського районного суду м. Полтави надійшли письмові пояснення третьої особи ОСОБА_2 , в особі адвоката Кузнецова А.І. В яких прохали : в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити у повному обсязі. Зазначено, що МОСОБА_8 є молодшою донькою померлої ОСОБА_3 (померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ) та рiдною сестрою позивача ОСОБА_1 . Пiсля смертi матерi за заявою ОСОБА_9 була вiдкрита спадкова справа № 08/2017 у приватного нотарiуса ХМНО Ништик Л.О. Спадковим майном є неприватизована квартира АДРЕСА_1 ОСОБА_8 проживала зi своїми батьками i по цей час там мешкає, про що відомо позивачу. В шестимiсячний строк, чоловiк померлої ОСОБА_3 - ОСОБА_10 (який є рiдним батьком ОСОБА_11 ) подав до приватного нотаріуса заяву про вiдмову у прийняттi спадщини та вiдмовився вiд належної йому долi на користь своєї доньки - ОСОБА_11 . В листопадi 2021 року ОСОБА_9 звернулась до приватного нотарiуса, з метою отримання довiдки про визначення кола спадкоємцiв, оскiльки щоб нотарiус видав свiдоцтво про прийняття спадщини на вищевказану квартиру, спочатку необхiдно це майно зареєструвати у встановленому законом порядку за померлою ОСОБА_3 Нотарiус вiдмовила у видачi довiдки, оскiльки розглядаються цивiльнi спори. Внаслiдок цих обставин, 27.11.2021 з офiцiйного сайту «Судова влада Укра"iни`було встановлено про поданий цивiльний пазов ОСОБА_12 до неналежного вiдповiдача, якими взагалi є Харкiвська мiська рада, достеменно знаючи, що цю спадщину отримала її молодша сестра ОСОБА_9 , яка зареестрована i мешкає в спiрнiй квартирi по цей час. Крім того, заочним рiшенням Фрунзенського районного суду м. Харкова вiд 30.01.2017 у справi № 645/557/16-ц задоволенi у повному обсязi позовнi вимоги матерi ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 померла), ОСОБА_9 (молодша донька ОСОБА_3 ) про визнання осiб такими, що втратили право користування житловим примiщенням. Визнано ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (старша донька ОСОБА_3 вiд першого шлюбу, на теперiшній час прiзвище «Домбровскiс»), ОСОБА_14 (син ОСОБА_12 ), такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 . На теперiшнiй час справа перебуває на розглядi у Верховному Судi, де ухвалою вiд 19.11.2021 вiдкрито касацiйне провадження у справi №645/557/16-ц. ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач знала про смерть своєї матерi, 31.05.2017, оскiльки ОСОБА_11 одразу повiдомила свою сестру про цi обставини, однак в позовнiй заявi позивач уникає про цi обставини, як i навмисно не залучає належного вiдповiдача у справi, окрiм того взагалi не повідомляє коли саме вона дiзналась про смерть матерi. Строк звернення позивача iз заявою про прийняття спадщини становив до 30 листопада 2017 року. Лише 22.08.2019 позивач звернулась до ПН ОСОБА_15 , де була вiдкрита спадщина за заявою ОСОБА_16 (постанова про вiдмову у вчиненнi нотарiальних дiй вiд 22.08.2019). Позивач обrрунтовувала поважнiсть пропуску строку для прийняття спадщини нiбито її перебуванням за кордоном починаючи з 19 грудня 2015 року. Згiдно вiдповiдi Державної прикордонної служби України за вих.№0.184-7222/0/15-20- Вих вiд 03.03.2020 щодо перетинання державного кордону ОСОБА_12 встановлено, що позивач перебувала за кордоном з 19.12.2015 по 03.10.2017 та з 08.11.2017 по 16 квітня 2019 року. Навiть ця вiдповiдь пiдтверджує той факт, що позивач перебувала в України майже протягом мiсяця з 03.10.2017 до 08.11.2017 (пiсля смертi матерi), їй було вiдомо про цi обставини i вона мала б можливiсть подати вiдповiдну заяву про прийняття спадщини в 6-мiсячний строк, однак жодних дiй не вчинила. Навiть перiод часу 04.10.2017 по 08.11.2017 перебування позивача на території України не обмежувало їй направити будь-яким шляхом заяву до приватного нотарiуса про прийняття спадщини, оскiльки її перебування на санаторно-курортному лiкуваннi не робить її недiєздатною. Листом Вищого Спецiалiзованого суду України з розгляду цивiльних i кримiнальних справ вiд 16.05.2013 №v-753740-13 «Про судову практику розгляду цивiльних справ про спадкування» надано роз`яснення, що судом не можуть бути визнанi поважними такi причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необiзнанiсть позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необiзнанiсть особи про наявнiсть спадкового майна, похилий вiк, непрацездатнiсть, незнания про iснування заповiту, встановлення судом факту, що мае юридичне значения для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживания однiею сiм`єю), невизначенiсть мiж спадкоємцями хто буде приймати спадщину, вiдсутнiсть коштiв для проiзду до мiсця вiдкриття спадщини, несприятливi погоднi умови. У постановi ВС вiд 17.04.2019 у справi №161/9998/17 та вiд 06.06.2018 у справi №592/9058/17-ц суд зробив висновок, саме по собi перебування спадкоємця за кордоном не може вважатися поважною причиною пропуску строку. При цьому, не є пiдставою для встановлення додаткового строку на прийняття спадщини необiзнанiсть спадкоємця про смерть спадкодавця. ВС вказав, що за вiдсутностi у спадкоємця перешкод для подання заяви, якщо вiн не скористався правом на прийняття спадщини через вiдсутнiсть iнформацi1 про смерть спадкодавця, то правовi пiдстави для визначення додаткового строку для прийнятгя спадщини НОМЕР_3 . До вiдповiдного висновку приходив Верховний Суд Украiни у постановах вiд 11.11. 2020 у справi №750/262/20, вiд 13.12.2018 у справi №459/295/16-ц та вiд 11.07.018 у справi №381/4482/16-ц, постановах вiд 04.11.2015 у справi №6-1486цс15, вiд 26.09.2012 у справi№ 6-85цс12. Таким чином, вищенаведенi правовi позиції дають пiдстави зробити висновок, що не визнаються поважними причинами пропуску строку наступнi обставини, на якi безпосередньо посилається позивач у цiй справi: необiзнанiсть спадкоємця про смерть спадкодавця та наявнiсть спадкового майна, оскiльки сама по собi ця обставина без встановлення iнших об`ективних, непереборних, iстотних труднощiв на вчинення дiй щодо прийняття спадщини не свiдчить про поважнiсть причин пропуску зазначеного строку; юридична необiзнанiсть спадкоемця щодо строку та порядку прийняття спадщини; похилий вiк та непрацездатнiсть спадкоємця; перебування спадкоємця за кордоном; вiдсутнiсть коштiв для проїзду до мiсця вiдкриття спадщини; несприятливi погоднi умови тощо. Отже, обов`язковою умовою задоволення позову є доведения того факту, що iснуючi перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини створили спадкоємцевi об`єктивнi, непереборнi, iстотнi труднощi для своєчасного прийняття спадщини, якi позивач не довiв. Таким чином, третя особа вважає, що керуючись роз`ясненнями викладеними в аналогiчних спорах вищенаведених постанов ВС, позивач не падала суду жодних доказiв, що в неї iснували будь-якi перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини. Вiдповiдно до постанови ВС у складi колегії суддiв Першої судової палати Касацiйного цивiльного суду вiд 15.07.2020 у справi №759/3515/19 належними вiдповiдачами у спорах про визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємцi, якi прийняли спадщину у встановлений законом строк, а не органи мiсцевого самоврядування. Лише при вiдсутностi iнших спадкоємцiв за заповiтом i за законом, усунення їх вiд права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також вiдмови вiд її прийняття вiдповiдачами є територiальнi громади в особi вiдповiдних органiв мiсцевого самоврядування за мiсцем відкриття спадщини. Залучення у цiй справi неналежного вiдповiдача вже є порушенням норм процесуального права, оскiльки Харкiвська мiська рада як орган мiсцевого самоврядування, не є належним вiдповiдачем у справi (а.с.202-207).

11 липня 2022 року ухвалою суду клопотання представника третьої особи ОСОБА_2 за ордером адвоката Кузнецова А.І. про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено. Допущено участь представника третьої особи ОСОБА_2 за ордером адвоката Кузнецова А.І.в судовому засіданні призначеному на 16.00 годин 21 липня 2022 року в режимі відеоконференції поза межами суду, з використанням власних технічних засобів за допомогою системи «EASYCON» (а.с.232).

Судове засідання в режимі відеоконференції не відбулося, у зв`язку з зайнятістю залу ВКЗ.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 , не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена.

В судове засідання представник позивача за ордером ОСОБА_17 не з`явився, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленим. Надав суду заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника. В якій прохав : провести судове засідання за матеріалами справи без участі позивача та представника адвоката Смілянського Я.Г. (а.с.237).

В судове засідання відповідач Харківська міська рада свого представника не направили,будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленими. Надіслали відзив на позовну заяву, в якому прохали : відмовити повністю у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.73-77).

В судове засідання третя особа ПН Харківського МНО ОСОБА_18 не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена.

В судове засідання третя особа ОСОБА_2 не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена.

В судове засідання представник третьої особи ОСОБА_2 за ордером адвокат Кузнецов А.І. не з`явився, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленим. Надіслав суду письмові пояснення третьої особи.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову у задоволенні позову повністю.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , видане Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 13 серпня 2019 року (а.с.8).

Після її смерті відкрилася спадщина, яку прийняла її дочка ОСОБА_2 , подавши 20.11.2017 відповідну заяву до приватного нотаріуса ХМНО Ништик Л.О. та відкрито спадкову справі №08/2017 (а.с.153, 154).

Таким чином, належним відповідачем у справі є молодша донька померлої ОСОБА_3 ОСОБА_2 , котра у встановленому законом порядку прийняла спадщину.

22 серпня 2019 року постановою ПН ХМНО ОСОБА_18 про відмову у вчиненні нотаріальної дії відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.13).

Як слідує із постанови ПН ХМНО Ништик Л.О. від 22.08.2019 про відмову у вчиненні нотаріальної дії при подачі документів у спадковій справі №08/2017, заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , жодного документа про склад спадкового майна про прийняття спадкоємцем за законом ОСОБА_1 спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , не надано, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с.13).

Таким чином, строк звернення позивача iз заявою про прийняття спадщини становив до 30 листопада 2017 року. Лише 22.08.2019 позивач звернулась до ПН ОСОБА_15 , де була вiдкрита спадщина за заявою ОСОБА_16 .

Як слідує із копії паспорта громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 , тривалість перебування за кордоном вказана 180 днів, з 03.12.2015 по 31.05.2016 (а.с.14, 15).

Відповідно до посвідчення особи про повернення в Україну №CR261034, стоїть відмітка 16.04.2019 про повернення (а.с.16).

Згiдно вiдповiдi Державної прикордонної служби України за вих.№0.184-7222/0/15-20-Вих вiд 03.03.2020 щодо перетинання державного кордону ОСОБА_12 встановлено, що позивач перебувала за кордоном з 19.12.2015 по 03.10.2017 та з 08.11.2017 по 16 квітня 2019 року (а.с.115

Таким чином, підтверджується факт, що позивач перебувала в України майже протягом мiсяця з 03.10.2017 до 08.11.2017 (пiсля смертi матерi), їй було вiдомо про цi обставини i вона мала б можливiсть подати вiдповiдну заяву про прийняття спадщини в 6-мiсячний строк, однак жодних дiй не вчинила. Навiть в перiод часу 04.10.2017по08.11.2017 перебування позивача на території України не обмежувало їй направити будь-яким шляхом заяву до приватного нотарiуса про прийняття спадщини, оскiльки її перебування на санаторно-курортному лiкуваннi не робить її недiєздатною.

Згідно ч.1 ст.1221 ЦК України, місце відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України).

Згідност. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України).

Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (ст. 1266 ЦК України).

Відповідно до положень ст. 1269-1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини . Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Листом Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику цивільних справ про спадкування» зазначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Постановою Касаційного цивільного суду Верховного суду від 25.04.2019 у справі №761/794/15-ц (провадження №61-13789св18) було зроблено висновок, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки наведені обставини не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення цих дій.

Верховний Суд вирішуючи подібні правовідносини, за яких особа проживала за межами України, у своїй постанові від 17.04.2019 у справі №161/9998/17 зазначив, що колегія суддів вважає, що вказані обставини не свідчать про існування причин у розумінні ст.1272 ЦК України. Факт перебування позивача за кордоном сам по собі не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів поважності пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини .

Крім того, вiдповiдно до постанови ВС у складi колегії суддiв Першої судової палати Касацiйного цивiльного суду вiд 15.07.2020 у справi №759/3515/19 належними вiдповiдачами у спорах про визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємцi, якi прийняли спадщину у встановлений законом строк, а не органи мiсцевого самоврядування. Лише при вiдсутностi iнших спадкоємцiв за заповiтом i за законом, усунення їх вiд права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також вiдмови вiд її прийняття вiдповiдачами є територiальнi громади в особi вiдповiдних органiв мiсцевого самоврядування за мiсцем відкриття спадщини.

Таким чином, Харкiвська мiська рада як орган мiсцевого самоврядування, не є належним вiдповiдачем у справi, оскільки належним відповідачем у справі є молодша донька померлої ОСОБА_3 ОСОБА_2 , котра у встановленому законом порядку прийняла спадщину.

На підставі викладеного, позивачем зазначеного неналежного відповідача і з клопотанням до суду про залучення належного відповідача сестри ОСОБА_2 позивач не зверталася.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, про відмову у задоволені позову про прийняття спадщини, оскільки позивачем зазначеного неналежного відповідача та позивачем не надано належних та допустимих доказів поважності пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Судові витрати, сплачені позивачем ОСОБА_1 складають 768 грн. 40 коп. (а.с.1).

Відповідно п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України, інші судові витрат, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача.

Керуючисьст.ст.12, 81, 130, 131, 141, 229, 247, 263 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради, треті особи приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ништяк Людмила Олександрівна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити повністю.

Судові витрати у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 (сорок) копійок віднести на користь держави.

Позивач громадянка України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 .

Відповідач - Харківська міська рада, місцезнаходження : 61003, містоХарків, майдан Конституції,7, .

Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ништяк Людмила Олександрівна, місцезнаходження : АДРЕСА_3 .

Третя особа громадянка України, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце реєстрації : АДРЕСА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 .

Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом 30 днів з дня проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, визначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікацйної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Учасники справи можуть отримати інформацію у даній справі на офіційному вебпорталі судової влади України за веб-адресою http://court.gov.ua/sud1622/з зазначенням індивідуального номеру провадження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строків на його оскарження.

Повний текст рішення виготовлено 21 липня 2022 року.

Суддя І.О. Блажко