ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2022 року

м. Черкаси

Справа № 705/1672/20
Провадження № 22-ц/821/909/22
Категорія: скарга на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої: Карпенко О.В.

суддів: Бородійчука В.Г., Василенко Л.І.

за участю секретаря: Винник І.М.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31 травня 2022 року (постановлену в приміщенні Уманського міськрайонного суду Черкаської області під головуванням судді Гудзенко В.Л.) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про видачу документів на земельну ділянку,-

в с т а н о в и в :

06 травня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із позовом до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про видачу документів на земельну ділянку, посилаючись в обґрунтування заявленого позову на те, що на вимогу управління Держкомзему в місті Умані (Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області) ним 08 квітня 2009 року був переданий на переоформлення і зберігання Державний акт на право власності на земельну ділянку від 22 квітня 2008 року, серія ЯД №971959.

Після декількох реорганізацій правонаступник Міськрайонне управління в Уманському районі та м. Умані так і не виконало свої зобов`язання та право позивача на документ не визнає, позасудові заходи не діють і необхідний судовий порядок вирішення вказаного питання відповідно до ст. ст. 936-955 ЦК України.

З метою захисту своїх прав ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із відповідним позовом та просив постановити рішення, яким зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області видати ОСОБА_1 копію документа, переданого на зберігання Державний акт на право власності на земельну ділянку від 22 квітня 2008 року, серія ЯД №971959, а схоронність оригіналу державного акту забезпечити до моменту вимоги по його переоформленню з належним виконанням.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31 травня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав, визначених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що підставою для залишення позовної заяви без розгляду є неявка позивача в судові засідання, які призначалися неодноразово, проте позивач ОСОБА_1 не з`являвся, заяв про розгляд справи у його відсутність не надходило. В судові засідання, призначені на 29 квітня 2022 року та 31 травня 2022 року позивач не з`явився, причини його неявки суду не відомі, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

В апеляційній скарзі, поданій 03 червня 2022 року, ОСОБА_1 , вважаючи ухвалу суду першої інстанції постановленою із порушенням норм процесуального права, просив ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31 травня 2022 року скасувати і постановити нову про продовження розгляду.

Апеляційна скарга, зокрема, мотивована тим, що провадження у справі відкрито 08 липня 2020 року з розглядом за правилами загального позовного провадження і повторно започаткована 18 жовтня 2021 року і знаходиться в підготовчому провадженні. Для виклику в засідання 29 квітня та 31 травня 2022 року суд застосував судові повідомлення, а не судові виклики про обов`язкову явку для розгляду справи по суті згідно ухвали. Зазначає, що залишення справи без розгляду порушує ст. ст. 128, 257 ЦПК України.

У відзиві на апеляційну скаргу, якій надійшов на адресу Черкаського апеляційного суду 24 червня 2022 року, Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області, вважаючи доводи апеляційної скарги безпідставними, просило залишити апеляційну скаргу позивача без задоволення, а ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31 травня 2022 року залишити без змін. Відзив на апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що судові засідання призначалися неодноразово, проте позивач не з`являвся, заяв про розгляді справи за його відсутності не надходило.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також надав сторонам строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що із позовом до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про видачу документів на земельну ділянку ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області 06 травня 2020 року.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 14 грудня 2020 року було відкрито провадження у справі.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31 січня 2022 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31 травня 2022 року позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про видачу документів на земельну ділянку - залишено без розгляду.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд першої інстанції послався на те що, у судові засідання, призначені на 29 квітня 2022 року та 31 травня 2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час та дату судових засідань повідомлений належним чином.

Відповідно до частини першої, пунктів 12 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час

і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або

не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Отже, правове значення для встановлення правомірності залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України має те, чи мало місце належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність його неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 07 серпня

2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18-ц (провадження № 61-3617св19), від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц (провадження № 61-19254св19), від 01 квітня 2021 року у справі № 2-1676/11 (провадження № 61-2734св20), від 05 квітня 2021 року у справі № 524/3347/18-ц (провадження № 61-641св21), від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19-ц (провадження

№ 61-2547св21).

Тобто, обов`язковою умовою для залишення позовної заяви без розгляду

з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України

є повторність неявки позивача, належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи. Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи проводиться відповідно до вимог статей 128 132 ЦПК України.

Згідно з частинами першою, третьою, п`ятою статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані

у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З аналізу даної норми слідує, що доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання судової повістки.

З матеріалів справи вбачається, що повідомлення про судовий розгляд даної справи 29 квітня 2022 року та 31 травня 2022 року ОСОБА_1 отримав особисто, про що свідчить його власний підпис у розносній книзі для місцевої кореспонденції Уманського міськрайонного суду Черкаської області (а.с. 106, 113).

В судове засідання, призначене на 31 травня 2022 року, ОСОБА_1 повторно не з`явився. Причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не надав.

З викладеного вбачається, що підставою залишення позову без розгляду була саме повторна неявка належним чином повідомленого про час та місце розгляду справи позивача ОСОБА_1 у судові засідання, призначені на 29 квітня 2022 року та 31 травня 2022 року, про що свідчать наявні в матеріалах справи об`єктивні докази про належне повідомлення останнього про судовий розгляд.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що ОСОБА_1 , будучи достеменно обізнаними про розгляд справи, повторно не з`явився в судове засідання і аргументовано залишив позов без розгляду.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції не було порушено право доступу позивача ОСОБА_1 до суду та справедливий судовий розгляд, а навпаки, було вжито всіх можливих дій для забезпечення своєчасного розгляду справи.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 , що суд застосував судові повідомлення, а не судові виклики про обов`язкову явку для розгляду справи спростовуються матеріалами справи повідомленнями про судовий розгляд справи, у яких зазначено про обов`язкову явку (а.с.105, 112 (зв.).

Враховуючи викладене, ухвала Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31 травня 2022 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 є законною та обґрунтованою, у зв`язку із чим відсутні підстави для її зміни чи скасування з огляду на дотримання судом першої інстанції вимог частини 5 статті 223 ЦПК України, якою визначено чіткий перелік підстав для залишення заяви без розгляду у випадку повторної неявки позивача у судове засідання.

Аргументи апеляційної скарги, поданої ОСОБА_1 , не спростовують висновків суду першої інстанції, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

У відповідності до вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст.367, 368, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 31 травня 2022 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про видачу документів на земельну ділянку залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов, визначених ЦПК України.

Головуюча О.В. Карпенко

Судді В.Г. Бородійчук

Л.І. Василенко

/ текст постанови суду виготовлений 13 липня 2022 року/