Справа № 369/7649/19
Провадження №2-п/369/18/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Волчко А.Я.

при секретарі Миголь А.А.

розглянувши в залі суду № 7 в приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2019 року у справі № 369/7649/19,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2019 року ЄУН 369/7649/19 позов ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АП СТОУН Україна» в особі директора Здихальського Олексія Вячеславовича, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики задоволено. Рішенням ухвалено стягнути солідарно з відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю «АП СТОУН Україна» в особі директора Здихальського Олексія Вячеславовича, ОСОБА_1 на користь позивача ОСОБА_3 заборгованість за договором позики в сумі 623 979, 87 грн., з яких: 425 000 грн. - основного боргу, 162 953 грн. - інфляційне збільшення, 36 026, 70 грн. - штрафних санкцій 3% річних. Та стягнути солідарно з відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю «АП СТОУН Україна» в особі директора Здихальського Олексія Вячеславовича, ОСОБА_1 на користь позивача ОСОБА_3 , судовий збір у розмірі 6 239, 80 грн.

22.09.2021 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2019 року у справі № 369/7649/19.

Мотивував свої вимоги тим, що заочне рішення суду ухвалене при неповному з`ясуванні обставин справи. Вважав, що заборгованість не є солідарною, оскільки розписку було укладено між ОСОБА_4 та Товариством з обмеженою відповідальністю «АП СТОУН Україна» від імені якого діяв ОСОБА_1 , а кошти були вкладені у ТОВ. Також, не погоджувався з розміром нарахованої заборгованості, періодом нарахування інфляційних витрат та 3% річних.

Просив скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Заявник та його представник в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили.

Заінтересована особа в судове засідання не з`явилася, заяв або клопотань від заінтересованої особи не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд дослідивши матеріали додані до заяви приходить до висновку про те, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АП СТОУН Україна» в особі директора Здихальського Олексія Вячеславовича, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2019 року ЄУН 369/7649/19 позов ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АП СТОУН Україна» в особі директора Здихальського Олексія Вячеславовича, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики задоволено. Рішенням ухвалено стягнути солідарно з відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю «АП СТОУН Україна» в особі директора Здихальського Олексія Вячеславовича, ОСОБА_1 на користь позивача ОСОБА_3 заборгованість за договором позики в сумі 623 979, 87 грн., з яких: 425 000 грн. - основного боргу, 162 953 грн. - інфляційне збільшення, 36 026, 70 грн. - штрафних санкцій 3% річних. Та стягнути з відповідача солідарно з відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю «АП СТОУН Україна» в особі директора Здихальського Олексія Вячеславовича, ОСОБА_1 на користь позивача ОСОБА_3 , судовий збір у розмірі 6 239, 80 грн.

22.09.2021 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2019 року у справі № 369/7649/19.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Пунктом 13 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно зі статтею 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Частина 1 ст.81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підстав у своїх вимог і заперечень.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

На підставі ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Отже, відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи те, що згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою, можна зробити висновок, що суд, ухвалюючи заочне рішення, повинен дати оцінку всім доказам, які є у справі.

Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів. Так, згідно зі ст. 43 сторони зобов`язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням даної вимоги, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин.

Отже, можна зробити висновок, що відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті. І тільки за одночасної наявності названих процесуальних і матеріальних обставин суд може скасувати заочне рішення. При спеціальному порядку суд першої інстанції може переглянути заочне рішення, тільки якщо відповідач посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин; порушення норм процесуального права при ухваленні заочного рішення може бути підставою тільки для апеляційного оскарження.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 287-288,258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2019 року у справі № 369/7649/19, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.Я. Волчко