Провадження № 2/752/1425/22
У Х В А Л А

іменем України

19 липня 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства « Українська державна база авіації охорони лісів» про стягнення середнього заробітку, компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати та компенсації моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

У жовтні 2018 року позивач звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом.

Заочним рішенням від 05.04.2019 року позов ОСОБА_1 до ДП «Українська державна база авіаційної охорони лісів» про стягнення середнього заробітку, компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати та компенсації моральної шкоди - задоволено.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 12.08.2020 року скасовано заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 05.04.2019 року, а справу призначено до судового розгляду за правилами загального позовного провадження в підготовче засідання (т. 2 а.с. 7-9).

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 20.10.2021 року підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду на 15.02.2022 року на 11-00 год. (т. 2 а.с. 68)

Позивач, будучи належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи (т. 2 а.с.71-72), в судове засідання 15.02.2022 року не з`явився, причини неявки суду не повідомлені.

Судове засідання було відкладено на 06.04.2022 року на 14:30 год., про що позивач був завчасно повідомлений судовою повісткою (т. 2 а.с. 77) також останній повідомлявся на електронну адресу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (т. 2 а.с. 78).

06.04.2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та введенням воєнного стану, розгляд справи відкладено на 19.07.2022 року на 10-00 год., про що позивач був завчасно повідомлений судовою повісткою ( т. 2 а.с. 81), також останній повідомлявся на електронну адресу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (т. 2 а.с. 83), проте належним чином повідомлений позивач у судове засідання 19.07.2022 року не з`явився.

Таким чином, 19.07.2022 року належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові ВС від 22.05.2019 року в справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, суд з врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що позивач повторно не з`явився у судове засідання, також позивачем не надано заяви про розгляд справи за його відсутності, суд надходить до висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Частиною 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 158, 257, 352, 353 ЦПК України, суд, -

П о с т а н о в и в:

позов ОСОБА_1 до Державного підприємства «Українська державна база авіації охорони лісів» про стягнення середнього заробітку, компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати та компенсації моральної шкоди - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні при її оголошенні, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.С. Хоменко