Ухвала

25 липня 2022 року

м. Київ

справа № 523/7110/18

провадження № 61-5457ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Усика Г. І.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Павлишин Юрій Миколайович, на постанову Одеського апеляційного суду від 23 травня 2022 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення начальника та державного виконавця Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби м. Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області, заінтересована особа - Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою, надалі уточненою, на дії та рішення начальника Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби м. Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області Лавренюк А. О. (далі - Перший Суворовський ВДВС м. Одеси ГТУЮ в Одеській області), дії та рішення державного виконавця зазначеного ВДВС Боржемського І. С.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 18 березня 2019 року скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано бездіяльність державного виконавця Першого Суворовського ВДВС м. Одеси ГТУЮ в Одеській області Боржемського І. С., яка полягала у ненаправленні постанови про відкриття виконавчого провадження від 04 квітня 2016 року № 50675719 боржнику ОСОБА_1 у встановлений статтею 28 Закону України «Про виконавче провадження» строк, - неправомірною.

Визнано неправомірною та скасовано постанову державного виконавця Першого Суворовського ВДВС м. Одеси ГТУЮ в Одеській області Боржемського С. І. від 20 квітня 2017 року про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, яка винесена до вручення боржнику ОСОБА_1 постанови про відкриття виконавчого провадження від 04 квітня 2016 року, а також в порушення Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» та статті 50 Закону України «Про виконавче провадження».

Визнано неправомірною передачу на реалізацію з електронних торгів квартири АДРЕСА_1 без перевірки вручення ОСОБА_1 постанови про відкриття виконавчого провадження від 04 квітня 2016 року та звіту про оцінку її квартири, а також в порушення Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» та статті 50 Закону України «Про виконавче провадження».

Визнано неправомірним передачу на реалізацію з електронних торгів квартири АДРЕСА_1 , яка є постійним місцем проживання ОСОБА_1 в порушення статті 50 Закону України «Про виконавче провадження» до продажу з торгів земельної ділянки та будинку, що на АДРЕСА_2 .

У задоволенні інших вимог відмовлено.

Постановою Одеського апеляційного суду від 23 травня 2022 року апеляційні скарги ОСОБА_1 , Першого Суворовського ВДВС м. Одеса ГТУЮ в Одеській області, АТ «Райффайзен Банк Аваль» задоволено частково.

Ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 18 березня 2019 року скасовано.

Скаргу ОСОБА_1 на дії, рішення начальника Першого Суворовського ВДВС м. Одеси ГТУЮ в Одеській області Лавренюк А. О. залишено без розгляду.

18 червня 2022 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Павлишин Ю. М., із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на зазначене судове рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 27 червня 2022 року касаційну скаргу залишено без руху з несплати судового збору.

На виконання зазначеної ухвали заявниця надіслала заяву про звільнення від сплати судового збору.

Заяву обґрунтовує тим, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її доходу за попередній рік, на підтвердження цього надала докази. Вона має велику заборгованість перед банками, її майно під арештом, не працює з підстав погіршення стану здоров`я, перенесла інфаркт, має гіпертонічну хворобу, інші захворювання, на теперішній час знаходиться на реабілітації, але стан здоров`я нестабільний, вона потребує медичної допомоги та подальшого лікування.

Розглянувши зазначене клопотання, Верховний Суд дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Розмір судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення у цій справі становить 496,20 грн.

Встановлено, що відповідно до відомостей з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 10 травня 2022 року за період з 1 кварталу 2021 року до 4 кварталу 2021 року у ОСОБА_1 інформація про доходи відсутня.

Крім того, Верховний Суд враховує, що надані ОСОБА_1 матеріали свідчать, що вона має велику заборгованість перед банками, її майно знаходиться під арештом, вона не працює з підстав погіршення стану здоров`я, перенесла інфаркт, має гіпертонічну хворобу, інші захворювання, потребує медичної допомоги та подальшого лікування.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Верховенство права є однією із засад цивільного судочинства (підпункт 1 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Недопустимість обмеження доступу до правосуддя підтверджується практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово вказував, що судовий збір має бути таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачено. Водночас розмір судового збору, який не враховує фінансове становище сторони, розцінюється як такий, що обмежує право на доступ до правосуддя (справа «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії», рішення від 26 липня 2011 року).

Сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету (справа «Креуз проти Польщі», рішення від 19 червня 2001 року).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Отже, ураховуючи той факт, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги становить 496,20 грн, що перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявниці, заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню, оскільки наведені заявницею обставини, є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного

оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

У касаційній скарзі заявниця посилається на порушення норм процесуального права: частини першої статті 127, частини другої статті 449 ЦПК України, статті 74 Закону України «Про виконавче провадження», а також, зазначає про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування частини першої статті 127, частини другої статті 449 ЦПК України у подібних правовідносинах, недослідження судом апеляційної інстанції доказів.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Судом не встановлено наявності достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги, а так само відмови у відкритті касаційного провадження.

Отже, є підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Павлишин Ю. М., та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Підставами відкриття касаційного провадження є підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, а саме порушення норм процесуального права: статті 127, частини другої статті 449 ЦПК України, статті 74 Закону України «Про виконавче провадження», недослідження доказів.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 392, 394, 395 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Звільнити ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Павлишин Юрій Миколайович, від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Одеського апеляційного суду від 23 травня 2022 року.

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Павлишин Юрій Миколайович.

Витребувати із Суворовського районного суду м. Одеси цивільну справу № 523/711018 за скаргою ОСОБА_1 на дії, рішення начальника Першого Суворовського відділу державної виконавчої служби м. Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області Лавренюк Алли Олександрівни, заінтересована особа - Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль».

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

Г. І. Усик