Справа № 541/2301/20
Номер провадження 2/541/25/2022
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

04 лютого 2022 року м. Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Городівського О.А.,

за участю секретаря судового засідання Олешко Н.А.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу в порядку загального провадження за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Комишнянської селищної ради Миргородського району про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права на отримання земельної частки (паю) в порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И В:

27.11.2020 ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом до Попівської сільської ради про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права на отримання земельної частки (паю) в порядку спадкування за заповітом.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді права на отримання земельної частки (паю) КСП «Перемога», розташованої на території Попівської сільської ради Миргородського району Полтавської області. Відповідно до Проекту землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв) на території Попівської сільської ради ОСОБА_4 внесена до списку, які мають право на отримання земельної частки (паю), як колишній член КСП «Перемога» під номером 292. Сертифікат серії ПЛ № 0219737 за життя не отримала. Після ОСОБА_4 фактично прийняв спадщину її син ОСОБА_5 шляхом вступу в управління та володіння належним спадкодавцю майно - будинком по АДРЕСА_1 та речами домашнього вжитку.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер, спадщину прийняла його дружина ОСОБА_6 . За життя ОСОБА_6 склала заповіт, яким заповіла усе своє майно ОСОБА_3 . Померла ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після її смерті спадщину прийняв ОСОБА_3 , звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини по заповіту. При зверненні до органів нотаріату для оформлення спадщини, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва на право власності в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на земельну частку (пай) та відсутністю доказів про прийняття спадщини шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном ОСОБА_5 після смерті матері ОСОБА_4 . В зв`язку з вказаними обставинами у ОСОБА_3 відсутні умови для одержання в органах нотаріату свідоцтва про право на спадщину у вигляді права на земельну частку (пай), тому він з метою захисту своїх прав звернувся до суду з цим позовом.

Ухвалою судді від 30.11.2020 провадження в зазначеній справі відкрито та призначено до підготовчого засідання (а.с.24).

Ухвалою суду від 26.03.2021 зупинено провадження у справі в зв`язку із смертю позивача ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.155,159). Провадження зупинено до вступу до участі у справі правонаступників померлого.

24.06.2021 провадження у справі поновлено, що підтверджується ухвалою суду (а.с.162).

Ухвалою суду від 24.09.2021 залучено до участі у справі правонаступників позивача ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 його синів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та правонаступника відповідача Комишнянську селищну раду Полтавської області (а.с.173-174).

Ухвалою суду від 24.12.2021 справу призначено до судового розгляду.

В судове засідання позивачі не з`явилися. Представник позивачів адвокат Москаленко М.П. направив заяву про розгляд справи у їх відсутність (а.с.179,180).

Представник відповідача Комишнянської селищної ради Миргородського району Полтавської області в судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи у його відсутність. У встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подав (а.с. 181).

Згідно з ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Положеннями ст.ст.12, 81 ЦПК України передбачено, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , (а.с.92).

ОСОБА_4 внесена до списку осіб, які мають право на отримання земельної частки (паю), як колишній член КСП «Перемога» під номером 292, що підтверджується списком пайовиків с. Попівка Миргородського району Полтавської області (а.с.9,10).

Сертифікат на земельну частку ОСОБА_4 за життя не отримала, що підтверджується повідомленням Відділу у Миргородському районі Головного Держгеокадастру у Полтавській області. Та повідомлено, що до списку осіб невитребуваних земельних часток (паїв) включена ОСОБА_4 (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_4 фактично прийняв спадщину її син ОСОБА_5 шляхом вступу в управління та володіння належним спадкодавцю майно - будинком по АДРЕСА_1 . Набувши статусу голови двору, що підтверджується записом у погосподарській книзі (а.с.13).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.14). Спадщину прийняла його дружина ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про одруження, заявою до нотаріуса про прийняття спадщини повідомленням нотаріуса (а.с.15,80,81). За життя ОСОБА_6 склала заповіт, яким заповіла усе своє майно ОСОБА_3 , що підтверджується заповітом від 29 березня 2013 року (а.с.50). Померла ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 47). Після її смерті спадщину прийняв ОСОБА_3 , що підтверджується копією спадкової справи (а.с.45-108).

При зверненні до органів нотаріату для оформлення спадщини, ОСОБА_3 було відмовлено у видачі свідоцтва на право власності за земельну частку (пай) в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на земельну частку (пай) та відсутністю доказів про прийняття спадщини шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном ОСОБА_5 після смерті матері ОСОБА_4 (а.с.18).

На даний час отримати правовстановлюючі документи на право на земельну частку (пай) із земель колишнього КСП «Перемога» не можливо через смерть спадкодавця, оскільки його

цивільна правоздатність, як, фізичної особи, припинена у момент смерті (ч. 4 ст. 25 ЦК України).

З роз`яснень, викладених в п. 2 та п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику справах про спадкування" слідує, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа, може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору; розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01 січна 2004 року тощо.

Згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

З роз`яснень п. 1 Постанови Пленуму Верховного суду Україні № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику справах про спадкування" слідує, що у разі відкриття спадщини до 01 січня 2004 року, застосовується чинне на той час законодавство, зокрема відповідні правила Цивільного кодексу Української PCP.

Згідно ст. ст. 524, 525, 526, 529 Цивільного кодексу Української PCP (1963 року), який діяв на той час спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом мас місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 нього Кодексу. Місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця (стаття 17 цього Кодексу), а якщо воно невідоме, місцезнаходження майна або його основної частини. Спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті.

Відповідно до ч 2 ст. 548 Цивільного кодексу Української РСР (1963 року) прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Статтею 549 Цивільного кодексу Української РСР (1963 року) визнавалось, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

За викладених обставин, суд приходить до переконання, що за життя ОСОБА_5 набув право на земельну частку (пай) після смерті ОСОБА_7 , яке також може успадковуватися.

Судом встановлено, що за життя ОСОБА_7 , як член колишнього КСП «Перемога» мала право на отримання земельної частки (паю) на території колишньої Попівської сільської ради Полтавської області, оскільки ім`я ОСОБА_8 , це похідне від ОСОБА_8 . Тому її право на отримання земельної частки (паю) успадкував її син ОСОБА_5 . Відтак, з метою оформлення спадщини позивачами, необхідно встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 після ОСОБА_4 померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 , шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном.

Згідно з нормами ст. 25 Закону України "Про сільськогосподарську кооперацію" та ст. 3 Указу Президента України "Про невідкладні заходи щодо прискорення земельної реформи у сфері сільськогосподарського виробництва" право на земельну частку (пай) може бути об`єктом спадкування.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Статтею 17 Загальної декларації прав людини, передбачено - ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику суду як джерело права.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції кожна фізична або юридична особа має

право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Поняття власності чи «майна» за ст. 1 Першого протоколу Конвенції тлумачиться дуже широко, охоплює цілу низку інтересів економічного характеру. За рішеннями Європейського суду з прав людини «майном» в розумінні статті і Протоколу 1 до Конвенції вважається законне і обґрунтоване очікування набуття майна або майнового права.

За таких обставин позовні вимоги ґрунтуються на законі, і тому підлягають до задоволення. Спадкоємець ОСОБА_3 має право на спадщину за заповітом після ОСОБА_6 , що складається з права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом після чоловіка ОСОБА_5 , яке також може успадковуватися. ОСОБА_3 є спадкоємцем по заповіту майна, яке належало померлій, і він вчинив дії по прийняттю спадщини. Його право ніким не оспорюється, а отже підстав для визнання спадщини відумерлою немає.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України, позивачі не заявляють вимогу про відшкодування судових витрат, тому судові витрати понесені позивачем при зверненні до суду не підлягають стягненню з відповідача на його користь.

Керуючись ст.ст. ст. ст. 5,10, 12, 13, 81, 141,263, 264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст. 549 ЦК УРСР (1963 року) суд,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовольнити.

Встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном після смерті його матері ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 право на отримання земельної частки (паю) колишнього члена КСП «Перемога» Попівської сільської ради Миргородського району Полтавської області, яке вона прийняла як спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , який у свою чергу прийняв його як спадщину після смерті матері ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати покласти на позивачів.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня виготовлення повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О. А. Городівський