печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2022 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді Ільєвої Т.Г.,

при секретарі: Ємець Д.О.

за участю:

позивача - ОСОБА_1

провівши підготовче судове засідання в залі суду в місті Києві у цивільній справі №757/41510/21-ц за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України та Оболонського районного суду м. Києва, суддів Жежери О., Шестаковської О., Родіонова С., Девятка В., Ткач М., Тиха О., Банасько І.А., Пономаренко, Шролик І., Касьян А.В. про відшкодування моральної та матеріальної шкоди,-,-

В С Т А Н О В И В :

03.08.2021 до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яку передано судді Ільєвій Т.Г. 04.08.2021, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09.08.2021 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

18.08.2021 позивачем було подано уточнену позовну заяву.

09.09.2021 представником Державної казначейської служби України було подано відзив на позовну заяву.

15.11.2021 позивачем було подано відповідь на відзив.

26.11.2021 позивачем подано уточнення вимог.

03.12.2021 ухвалою суду було виправлено описку.

18.02.2022 в судовому засіданні судом було розглянуто подані клопотання позивача та протокольними ухвалами суду вирішено питання щодо їх задоволення та відмови.

Окрім цього, позивачем було подано ряд клопотань з 19.05.2022 по 04.07.2022, які суд дослідив та прийшов до наступного висновку.

Так, у відповідності до частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

Аналогічно ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

За приписами пункту 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).

За правилами частини першої, пункту 1 частини другої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

З врахуванням зазначеного, суд звертає увагу, що позивач систематично подає клопотання до суду, які в переважній більшості носять необ`єктивний характер та не відносяться до предмету позову, чим, на думку суду, зловживає своїми правами.

Відтак, з метою недопущення затягування розгляду справи та зловживання наданими процесуальними правами, суд вважає за необхідне клопотання, які подані з 19.05.2022 по 04.07.2022, залишити без розгляду.

Позивач в судовому засіданні заперечувала щодо закриття підготовчого судового засідання та переходу до розгляду справи по суті, при цьому не обгрунтовуючи належним чином свої заперечення.

Інші учасники процесу не з`явились в підготовче судове засідання, про час та місце розгляду повідомлялись належним чином.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що оскільки судом було надано достатньо часу для надання всіх документів та клопотань по справі, є необхідність у закритті підготовчого судового засідання.

Так, суд приходить до висновку, що під час проведення підготовчого судового засідання судом з`ясовано всі питання, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

У відповідності до пункту 15 частини 2 статті 197 та пункту 3 частини 2 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Визнавши підготовку справи до судового розгляду завершеною, керуючись ст. ст. 43, 49, 189, 191, 196, 197-200, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 , які подані з 19.05.2022 по 04.07.2022 у цивільній справі №757/41510/21-ц - залишити без розгляду

Закінчити підготовче провадження у справі та призначити справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду на 30.08.2022 о 14-30 год.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є правом учасників справи. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний тексту ухвали виготовлений 15.07.2022.

Суддя Т.Г. Ільєва