Провадження № 2/638/3153/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді Цвірюка Д.В.,

за участю секретарів Ткаченко К.С., Куценко К.Д.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа Оксана Миколаївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

Адвокат Столяров Максим Валерійович, який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до Харківської міської ради, третя особа Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа О.М., в якій просить з урахуванням уточнень визнати поважними причини пропуску строку на подання заяви для прийняття спадщини та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 . Після смерті останнього відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на квартиру АДРЕСА_1 . Маючи намір прийняти спадщину, 25.11.2021 року позивач звернулась до державного нотаріуса Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожи О.М. У прийняті заяви останній було відмовлено в зв`язку із пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини, про що була винесена відповідна постанова. Зазначає, що вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, що обумовлені перебуванням позивача у стресі після смерті батька, необізнаністю в законодавстві та процедурі оформлення спадщини, оскільки вважала, що прийняла спадщину так як була єдиною спадкоємицею. На підставі викладеного, просить суд визнати поважними причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та визначити додатковий строк на подання такої заяви терміном два місяці, після набрання рішенням суду законної сили.

Представником відповідача надано до суду письмові пояснення на позовну заяву, згідно якого Харківська міська рада вважає позовні вимоги безпідставними і такими, що не підлягають задоволенню через відсутність обставин, які підтверджували б поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини. Зазначає, що не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність в законодавстві, процедурі оформлення спадщини та наявність стресу після смерті батька. Крім того, вказує, що позивачем не надано доказів на підтвердження права власності на нерухоме майно у спадкодавця. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою суду від 24.12.2021 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

Ухвалою суду від 21.01.2022 року позивачу продовжено процесуальний строк на виконання ухвали суду про залишення без руху позовної заяви.

Ухвалою суду від 03.02.2022 року відкрито провадження у справі та її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 01.09.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті. Також вказаною ухвалою витребувано з Шостої харківської державної нотаріальної контори інформацію: чи заводилась спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , хто зі спадкоємців звертався із відповідною заявою про прийняття спадщини або відмову від неї, хто прийняв спадщину, чи був складений заповіт померлим та на кого, а також чи видавались свідоцтва про право на спадщину та кому саме.

Ухвалою суду від 27.10.2022 року повторно витребувано з Шостої харківської державної нотаріальної контори інформацію: чи заводилась спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , хто зі спадкоємців звертався із відповідною заявою про прийняття спадщини або відмову від неї, хто прийняв спадщину, чи був складений заповіт померлим та на кого, а також чи видавались свідоцтва про право на спадщину та кому саме.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала з підстав, наведених у позовній заяві.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив справу розглянути у відсутність представника Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори.

Суд, заслухавши вступне слово позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази кожний окремо та у їх сукупності, дійшов наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 22.01.2021 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), про що 22.01.2021 року зроблено відповідний актовий запис №1464.

З матеріалів справи вбачається, що після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

За статтею 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно із ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Встановлено, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначена обставина підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 , серії НОМЕР_2 від 08.12.1982 року. А отже позивач є спадкоємцем першої черги.

З постанови державного нотаріуса також вбачається, що спадкова справа №954/2021 була заведена 25.11.2021 року на підставі заяви гр. ОСОБА_1 ; із заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини ніхто не звернувся.

Зазначені вище обставини також підтверджуються наданою Шостою Харківською міською державною нотаріальною конторою інформацією на виконання ухвали суду про витребування доказів №1247/01-16 від 20.10.2022 року.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При зверненні позивача до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, державним нотаріусом Шостої ХМДНК постановою від 01.12.2021 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском встановленого шестимісячного строку.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою.

Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року).

Враховуючи ту обставину, що після смерті батька ОСОБА_1 фактично вступила в управління спадковим майном та мала «законні» сподівання на набуття у власність спадкового майна, що підтверджується фактом звернення у листопаді 2021 року до нотаріальної контори, суд вважає, що вказані позивачем причини пропуску строку звернення до нотаріуса є поважними та об`єктивними.

Суд також враховує, що позивачем пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини у 4 місяці, що на думку суду є незначним терміном.

Відмова позивачу у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у право заявника на отримання у власність спадкового майна.

При цьому суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Крім того, посилання представника відповідача на те, що позивачем не надано доказів того, що спірна квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності спадкодавцю ОСОБА_3 , суд вважає безпідставним, та таким, що спростовується матеріалами справи.

Так, відповідно до копії договору купівлі-продажу від 18.12.2001 року, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , останній придбав квартиру АДРЕСА_1 та яка складається з однієї житлової кімнати, житлова площа квартири 20,7 кв.м., загальна площа 33,5 кв.м., корисна площа 33,5 кв.м.

Враховуючи, що після смерті ОСОБА_3 позивач є спадкоємцем за законом, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулась до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з об`єктивними обставинами, а територіальна громада не зверталася до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Суд вважає достатнім строк терміном два місяці для подання ОСОБА_1 заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1220, 1223, 1261-1265, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 11, 209, 247, 258, 265 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Судові витрати зі сплати судового збору залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 30.12.2022 року.

Сторони та інші учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рнокпп НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ;

відповідач: Харківська міська рада, , м.Харків, м-н Конституції буд.7;

третя особа: державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа Оксана Миколаївна, м.Харків, пл.Свободм буд.5 Держпром 6 під. 4 пов. кім.590-595.

Головуючий суддя: Д.В.Цвірюк