Справа № 755/3877/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" червня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.,

при секретарі Локотковій І.С.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації, Департамент міського благоустрою міста Києва київської міської державної адміністрації, ОСОБА_3 , про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Позивач, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації, Департамент міського благоустроюю міста Києва київської міської державної адміністрації, про зобов`язання вчинити певні дії.

Позовні вимоги мотивовано тим, що з початку вересня 2019 року ОСОБА_2 здійснила реконструкцію квартири АДРЕСА_1 під два нежитлових приміщення (офіси) влаштуванням вхідної групи виконавцем ОСОБА_5 на замовлення будівництва ОСОБА_2 біля вікон квартири позивача АДРЕСА_2 без згоди ОСОБА_1 як співвласника спільного майна багатоквартирного будинку, що завдає позивачу шкоди, а також згоди співвласників будинку. Адже без урахування законних інтересів та вимог позивача, без відому та дозволу позивача, відповідач пошкодив фасадну стіну будинку по АДРЕСА_3 влаштував вхідну групу, яка створює значний шум, вібрацію, які порушують сон позивача, перешкоджають відпочинку та нормальному та комфортному перебуванню у власній квартирі. Пошкодження фасадної стіни призвели до тріщини та відшарування цегли між поверховими перекриттями по АДРЕСА_3 , а також до загрози руйнування та обвалу другого та третього під`їзду будинку. Крім того, значне погіршення самопочуття позивач відчув саме під час пошкодження фасадної стіни та влаштування вхідної групи.

06 квітня 2021 року представник третьої особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації подав до суду пояснення на позовну заяву в яких просив прийняти рішення згідно норм чинного законодавства та розгляд справи здійснити у відсутність представника. По суті позовних вимог повідомив наступне. 27.09.2019 року комісією з представників: управління з питань звернень громадян апарату Київської міської державної адміністрації, комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району міста Києва», Департаменту та за участі мешканців житлового будинку було проведено обстеження облаштованої вхідної групи квартири АДРЕСА_4 . Проте, на час проведення обстеження власник квартири АДРЕСА_4 був відсутній. За результатом комісійного обстеження об`єкту будівництва, було встановлено, що власником квартири АДРЕСА_4 змонтовано окрему вхідну групу з металевої конструкції та викладено з фемів пішохідну доріжку. Під час виїздів посадової особи Департаменту на місце з метою проведення перевірки уповноважені особи суб`єктів містобудування відсутні. Враховуючи зазначене, замовника будівництва - ОСОБА_2 , проектувальника ФОП ОСОБА_4 , підрядника ФОП ОСОБА_5 листами запрошено до Департаменту з необхідними для проведення перевірки документами. Оскільки уповноважені особи замовника ОСОБА_2 , ФОН ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_5 у визначений термін не прибули, Департамент листом звернувся до Дніпровського УП ГУНП у місті Києві щодо сприяння у проведенні перевірки. Відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт № КВ 05 від 15.08.2019 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за № КВ11 від 30.09.2019 проектна документація на об`єкт будівництва розроблена ФОП ОСОБА_4 під керівництвом головного інженера проекту ОСОБА_6 , кваліфікаційний сертифікат АА № 006201 та затверджена наказом замовника - ОСОБА_2 , від 13.08.2019. За інформацією, наведеною замовником будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 15.08.2019 № КВ 05, замовник будівництва ОСОБА_2 отримала в Департаменті містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту будівництва від 30.07.2019 №905. Відповідно до вимог пункту 5 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, замовнику будівництва до початку проектування необхідно отримати згоду балансоутримувача житлового будинку на проектне рішення влаштування вхідної групи до квартири АДРЕСА_5 та на розміщення гостьової автостоянки в межах радіусу досяжності. На лист Департаменту, балансоутримувача житлового будинку на АДРЕСА_3 , К11 «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» від 09.10.2019 № 103/45-5727 зазначено, що КГІ «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» не навало погодження на влаштування вхідних груп на квартири АДРЕСА_4 та на розміщення гостьової автостоянки в межах радіусу досяжності житлового будинку на АДРЕСА_3 . Отже, замовником будівництва, ОСОБА_7 , не виконано вимоги пункту 5 містобудівних умов та обмежень від 30.07.2019 № 905, а саме: не отримано згоду балансоутримувача житлового будинку на розміщення гостьової автостоянки в межах радіусу досяжності, чим порушено абз. ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч. 2 ст. 26 Закону. Враховуючи зазначене, проектна документація на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » розроблена без урахування вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 31 Закону, п. 4.1 ДБН А.2.2-3- 2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

08 квітня 2021 року представник третьої особи Департаменту міського благоустрою міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) надіслав до суду пояснення на позовну заяву в яких просив прийняти рішення про задоволення позовних вимог та пояснив наступне. Відповідач, який є власником квартири АДРЕСА_4 , здійснила реконструкцію квартири під нежитлове приміщення (офіс) влаштуванням вхідної двері без надання згоди інших власників суміжних та інших квартир будинку, в тому числі без згоди позивача - власника квартири АДРЕСА_6 . Оскільки фасадна стіна будинку є одночасно спільною власністю як всіх мешканців будинку так і частина її є власністю відповідача в межах його приміщення, а тому порушення експлуатації фасадної стіни будівлі порушує права всіх мешканців будинку , в тому числі і Позивача, квартира якого розташована поруч та є порушенням вимог п. 5 Містобудівних умов та обмежень забудови, земельної ділянки від 27.12.2017 № 872, а саме: не отримано згоду балансоутримувача житлового будинку, власника або користувача земельної ділянки, власників, співвласників) суміжних приміщень, інтереси яких зачіпаються, на проектне рішення для влаштування вхідної групи.

Позивач в судове засідання не з`явився. Представник позивача подав заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника. Позов підтримав та просив його задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Повідомлялась належним чином. Про причини неявки суд не повідомили.

Представник третьої особи - 1 в судове засідання не з`явився. В поданих поясненнях просив суд розгляд справи здійснювати у відсутність представника та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства.

Представник третьої особи - 2 в судове засідання не з`явився. Подала до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась. Подала заяву про розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м Києва від 03 березня 2022 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

В підготовчому засіданні, 07 липня 2021 року судом було задоволено клопотання ОСОБА_3 про залучення її в якості третьої особи. Яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Протокольною ухвалою 15 грудня 2021 року судом було закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло виданого 12 червня 1998 року.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 171318354 від 21 червня 2019 року, ОСОБА_2 є власницею квартири АДРЕСА_1 .

Відповідач без згоди всіх співвласників багатоквартирного будинку пошкодила фасадну стіну будинку АДРЕСА_3 влаштувала вхідну групу.

Відповідно до акту проведення виїзного дня контролю від 27 вересня 2019 року комісією встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_7 , 1963 року забудови. Прибудинкова територія перебуває у задовільному санітарному стані, вхідні групи будинку потребують проведення капітального ремонту-, цоколь фасадної стіни пошкоджено грибком, водостічні труби відсутні. Технічний стан будинку потребує додатково обстеження будівельною лабораторією. За інформацією КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м Києва» квартира АДРЕСА_4 зазначеного будинку є житловим приміщенням, дозволів на переведення до нежитлового до підприємства ненадано. Під час обстеження встановлено, що власниками квартири облаштовано окрему вхідну групу та пішохідну доріжку з бруківки, при цьому за інформацією мешканців будинку знищено дерева та клумбу з квітами. Також відповідно до інформації мешканців будинку у квартирі АДРЕСА_4 демонтовано внутрішні перегородки армовані сталевими прутами, зазначена реконструкція зачіпає інтереси співвласників будинку та порушує їх права на безпечне проживання у будинку. Власників квартири про проведення обстеження було повідомлено завчасно, але доступу комісії для обстеження та дозвільних документів для проведення реконструкції не надано. Узгодження окремого входу відбувається, якщо не зачіпаються місця загального користування, а також не порушується значна частина несучих конструкцій. Згоди на проведення даною реконструкції співвласниками будинку не надавалися та мають прохання повернути технічний стан будинку та прибудинкову території відповідно до проекту забудови. На сайті Департаменту міського благоустрою відкрито контрольну картку № 19040100 щодо реконструкції нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_8 . За інформацією Департаменту з питань ДАБК м. Києва власникам зазначеної квартир Департаментом містобудування та архітектури видано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту будівництва. З співвласниками будинку громадських слухань та надання погоджень щодо облаштування окремої вхідної групи та порушення благоустрою прибудинкової території не відбувалось.

Згідно листа № 103/45-4544 від 07 серпня 2019 року, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» повідомив, що станом на 07 серпня 2019 року погоджень на переведення в нежитловий фонд квартир в будинку АДРЕСА_3 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» не надавалися.

З пояснень третьої особи, наданих до матеріалі справи, вбачається, що Департамент відповідно до Закону, Порядку №466 та Порядку №461 зареєстрував подане замовником будівництва, ОСОБА_2 , повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за № КІЗ 05 від 15.08.2019 та декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за № КВ11 від 30.09.2019 на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 ».

27.09.2019 року комісією з представників: управління з питань звернень громадян апарату Київської міської державної адміністрації, комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району міста Києва», Департаменту та за участі мешканців житлового будинку було проведено обстеження облаштованої вхідної групи квартири АДРЕСА_4 . Проте, на час проведення обстеження власник квартири АДРЕСА_4 був відсутній.

За результатом комісійного обстеження об`єкту будівництва, було встановлено, що власником квартири АДРЕСА_4 змонтовано окрему вхідну групу з металевої конструкції та викладено з фемів пішохідну доріжку.

Відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт № КВ 05 від 15.08.2019 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за №КВ11 від 30.09.2019 проектна документація на об`єкт будівництва розроблена ФОП ОСОБА_4 під керівництвом головного інженера проекту ОСОБА_6 , кваліфікаційний сертифікат АА № 006201 та затверджена наказом замовника - ОСОБА_2 , від 13.08.2019.

За інформацією, наведеною замовником будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 15.08.2019 № КВ 05, замовник будівництва ОСОБА_2 отримала в Департаменті містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту будівництва від 30.07.2019 №905.

Відповідно до вимог пункту 5 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, замовнику будівництва до початку проектування необхідно отримати згоду балансоутримувача житлового будинку на проектне рішення влаштування вхідної групи до кв. АДРЕСА_4 та на розміщення гостьової автостоянки в межах радіусу досяжності.

На лист Департаменту, балансоутримувача житлового будинку на АДРЕСА_3 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» від 09.10.2019 № 103/45-5727 зазначено, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» не навало погодження на влаштування вхідних груп на квартири АДРЕСА_4 та на розміщення гостьової автостоянки в межах радіусу досяжності житлового будинку на АДРЕСА_3 .

Отже, замовником будівництва, ОСОБА_2 , не виконано вимоги пункту 5 містобудівних умов та обмежень від 30.07.2019 № 905, а саме: не отримано згоду балансоутримувача житлового будинку на розміщення гостьової автостоянки в межах радіусу досяжності, чим порушено абз. ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч. 2 ст. 26 Закону.

Враховуючи зазначене, проектна документація на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » розроблена без урахування вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 31 Закону, п. 4.1 ДБН А.2.2-3- 2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Згідно абз. 3 ст. 23 Закону України «Про архітектурну діяльність», замовник не мав права затверджувати проект «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 », отже проектна документація затверджена неналежним чином.

Отже, замовником наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт № КВ 05 від 15.08.2019 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № КВ 141 19-2731411 від 30.09.2019 «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » у частині затвердження проектної документації, чим порушено ч. 8 ст. 36 Закону.

Таким чином, зазначений вище об`єкт будівництва збудовано без належно розробленого та відповідно затвердженого проекту, що за приписами ст. 376 Цивільного кодексу України вважається самочинним будівництвом.

З урахуванням викладеного, Департамент наказом від 11.1 1.2019 № 257 скасував реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № КВ 05 від 15.08.2019 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № КВ 11 від 30.09.2019.

У ст. 41 Конституції України визначено, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Згідно із ст. 13 Конституції України власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче - огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Відповідно до ч.6 п.6 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» несуче-огороджувальні конструкції будинку відносяться до спільного майна багатоквартирного будинку.

Відповідно до ч.1 ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників.

Згідно ч.1 ст. 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Відповідно до ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Таким чином фасадна стіна будинку є огороджувальною та несуче - огороджувальною конструкцією будинку, а тому вона є спільним майном багатоквартирного будинку і порушення її експлуатації без дозволу співвласників порушує їх права та інтереси.

Як роз`яснено у п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 р. N 572 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 14 січня 2009 р. 5), власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, гуртожитку, з дозволу власника будинку (квартири), власника гуртожитку (житлового приміщення у гуртожитку) та органу місцевого самоврядування, що видається в установленому порядку.

Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт» (далі - ДБН В.3.2-2-2009), норми яких застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту одноквартирних і багатоквартирних житлових будинків із умовною висотою до 73,5 м включно, гуртожитків, спеціалізованих житлових будинків для осіб похилого віку і маломобільних груп населення, окремих квартир, надбудованих, вбудованих і прибудованих приміщень незалежно від періоду їх будівництва, конструктивних систем, об`ємно-планувальних рішень, застосованих будівельних матеріалів і виробів, а також поширюються на проектування реконструкції будинків і приміщень різного призначення, що переобладнуються у житлові та є обов`язкові для застосування усіма юридичними і фізичними особами на території України незалежно від форм власності і відомчої належності.

Так, п. 8.14 ДБН В.3.2-2-2009 8.14 встановлено, що при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями.

При проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей.

Відповідно до пункт 3.2.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - перебудова прийнятого в експлуатацію існуючого об`єкта, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Відповідно до ст. 152 ЖК України переобладнання і перепланування жилого будинку (квартири), що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів.

З матеріалів справи вбачається, що Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві скасував реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № КВ 05 від 15.08.2019 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № КВ 11 від 30.09.2019, які б надавали право власнику квартири АДРЕСА_1 на виконання підготовчих і будівельних робіт, оскільки проектна документація на вказаний об`єкт розроблена без урахування вимог містобудівної документації та вихідних даних.

За змістом ст. 322 Цивільного кодексу України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається (п. 1.4.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства №76 від 17.05.2005 року)

При здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва (ст. 5 Закону України «Про основи містобудування»).

Згідно п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572 переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку.

Власник зобов`язаний не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян ( п. 7 Правил).

Власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану (п. 1.4.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства №76 від 17.05.2005 року).

Згідно п. 1.4.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 та зареєстрованих в Міністерстві Юстиції України 25.08.2005 № 927/11207, переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства.

До елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків (п.1.4.3 Правил).

Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається (п.1.4.4 Правил).

Судом встановлено, що відповідач, який є власником квартири АДРЕСА_1 , здійснив реконструкцію квартири під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної двері без надання згоди інших власників суміжних та інших квартир будинку, в тому числі без згоди позивача - власника квартири АДРЕСА_2 .

Оскільки фасадна стіна будинку є одночасно спільною власністю як всіх мешканців будинку так і частина її є власністю відповідача в межах його приміщення, а тому порушення експлуатації фасадної стіни будівлі порушує права всіх мешканців будинку, в тому числі і позивача, квартира якого розташована поруч та є порушенням вимог п. 5 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 27.12.2017 № 872, а саме: не отримано згоду балансоутримувача житлового будинку, власника або користувача земельної ділянки, власників (співвласників) суміжних приміщень, інтереси яких зачіпаються, на проектне рішення для влаштування вхідної групи.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, керуючись положеннями законодавства, діючого на час виникнення спірних правовідносин, суд дійшов висновку про правомірність вимог позивача щодо зобов`язання відповідача привести за власний рахунок фасад будинку АДРЕСА_3 та відновити благоустрій прибудинкової території.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення в повному обсязі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд присуджує стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 908,00 грн., оскільки позивач звільнений від сплати судових витрат за подання позову до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 13, 41 Конституції України, ст. 369, 376, 382, 383 ЦК України, Законом України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку», Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику застосування судами статті 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)" від 30 березня 2012 року № 16, ст. 2, 3, 4, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 89, 95, 141, 263-265, 354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації, Департамент міського благоустрою міста Києва київської міської державної адміністрації, ОСОБА_3 , про зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_2 привести за власний кошт фасад будинку АДРЕСА_3 з боку квартири АДРЕСА_4 до попереднього стану відповідно до паспорту фасаду зазначеного будинку (проектної документації здачі будинку до експлуатації 1963 року) шляхом: демонтажу зовнішньої вхідної групи (зокрема металевої конструкції), вікон та дверей, відновлення попередніх розміром 3х вікон та добудови провалів (вибитих частин) стіни, укріплення фасадної стіни, демонтажу металевої конструкції під рекламу.

Зобов`язати ОСОБА_2 відновити благоустрій прибудинкової території до первісного стану відповідно до паспорту зеленої зони (прибудинкової території) будинку АДРЕСА_3 шляхом демонтажу доріжки до квартири АДРЕСА_4 завезенням на її місце родючого ґрунту, озеленення (посіяння трави та відновлення зеленої огорожі з чагарнику).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 908 грн. 00 коп. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 22 червня 2022 року.

Дані сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_9 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_8 : АДРЕСА_10 .

3-я особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації), , місто Київ, вулиця Хрещатик, 32-а.

3-я особа: Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), , адреса: м. Київ, вул. Дегтярівська, 31, корп. 2.

3-я особа: ОСОБА_3 , адреса проживання: АДРЕСА_11 .

Суддя Н.О. Яровенко