Ухвала

18 липня 2022 року

м. Київ

справа № 361/4744/19

провадження № 61-2851ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Броварська міська нотаріальна контора Київської області про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права на спадкування 1/2 частки квартири у порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом у якому просила суд встановити факт, що вона проживала однією сім`єю з ОСОБА_4 з 25 червня 2009 року по ІНФОРМАЦІЯ_1, а також визнати за нею право на спадкування на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , як спадкоємця першої черги за законом.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2021 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Додатковим рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2021 року в задоволенні заяви ОСОБА_2 про стягнення судових витрат відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 19 січня 2022 року рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2021 року та додаткове рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 01 жовтня 2021 року залишено без змін.

Повний текст постанови складено 24 січня 2022 року.

22 лютого 2022 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржені судові рішення та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду

від 23 лютого 2022 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який продовжено ухвалою Верховного Суду від 27 травня 2022 року.

У наданий судом строк заявник направила матеріали на усунення недоліків, зазначених в ухвалі Верховного Суду від 23 лютого 2022 року.

Разом з цим ОСОБА_1 заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору з посиланням на те, що вона перебуває у скрутному матеріальному становищі та є одинокою матір`ю, яка має дитину віком до чотирнадцяти років, на підтвердження чого надала копію Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України № 8 від 11 січня 2012 року.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція) щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Водночас, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи, що ОСОБА_1 є одинокою матір`ю, яка має дитину віком до чотирнадцяти років, але не підтвердила свій матеріальний стан відповідними доказами, Верховний Суд, керуючись положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір», вимогами пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання заявника про звільнення її від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і беручи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд касаційної інстанції вважає за справедливе зменшити заявнику розмір судового збору до суми, яка вже була нею сплачена при поданні касаційної скарги, тобто до 1 536,80 грн.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Згідно з абзацом 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, недоліки заявником усунуто.

Підставою відкриття касаційного провадження є підстава, передбачена пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України, яка наведена заявником.

Оскільки викладені в касаційної скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, слід відкрити касаційне провадження у даній справі та витребувати матеріали справи.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання касаційної скарги на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 січня 2022 року до 1 536,80 грн.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 січня 2022 року.

Витребувати з Броварського міськрайонного суду Київської області цивільну справу № 361/4744/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Броварська міська нотаріальна контора Київської області про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права на спадкування 1/2 частки квартири у порядку спадкування за законом.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов