КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/1048/2022
Головуючий у суді першої інстанції: Батрин О.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2022 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Махлай Л.Д., Ящук Т.І.

секретар - Лащевська Д.О., Зиль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, Печерського районного відділу Державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, треті особи: Акціонерне товариство «СЕНС БАНК», ОСОБА_2 про визнання електронних торгів, протоколу проведення торгів, акут державного виконавця про проведені електронні торги про реалізацію арештованого майна та свідоцтва недійсними,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2019 року,

встановив:

у листопаді 2018 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати недійсними електронні торги, проведені 14 травня 2018 року ДП «СЕТАМ» з реалізації належної йому кв. АДРЕСА_1 , протокол електронних торгів, акт державного виконавця про проведені електронні торги та свідоцтво про придбання майна з електронних торгів від 25 травня 2018 року, посилаючись на те, що торги були проведені з порушенням норм чинного законодавства.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2019 року в задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням, представник позивача - ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати та постановити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, неповне з`ясування судом обставин, які мають значення для справи.

В доповненні до апеляційної скарги представник позивача - ОСОБА_3 зазначав, що судом першої інстанції було допущено порушення норм процесуального права - п. 4 ч. 3 ст. 376 ЦПК України, а саме - суд першої інстанції не провів заміну АТ «Укрсоцбанк» на АТ «Альфа-Банк» та прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі, що є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового судового рішення.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ДП «СЕТАМ» - Ганчук Г.В. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу представник АТ «СЕНС БАНК» - Сосюра О.М. просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., пояснення представника ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , представника АТ «СЕНС БАНК» - Сосюри О.М,, представника ОСОБА_2 - ОСОБА_6 , дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач посилався на те, що відповідно до Виконавчого напису, вчиненого 31.10.2017 приватним нотаріусом КМНО Осипенком Д.О. було звернуто стягнення на кв. АДРЕСА_1 , яка належить йому для часткового задоволення вимог ПАТ «Укрсоцбанк» у розмірі 251 712, 57 дол. США, що становить на 05.09.2017 6 520 928,51 грн. процентів за користування Кредитною лінією, нарахованими за період з 01.11.2014 по 05.09.2017 (включно).

14 травня 2018 року відбулись електронні торги, в ході яких було реалізовано належну йому кв. АДРЕСА_2 , переможцем яких була визначена ОСОБА_2 .

Позивач посилався на допущені порушення в ході проведення торгів, а саме:

- початкова ціна продажу квартири була визначена з порушенням порядку, встановленому ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження»;

- постановою № 6 заступника начальника Головного територіального управління юстиції з питань державної виконавчої служби - начальника Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві Чепурного В.М. від 25.01.2018 визнано дії начальника Печерського РВ ДВС Коблоша О.Й. з приводу електронних торгів квартири позивача такими, що вчиненні з порушенням вимог ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», що полягає у неукладенні договору з суб`єктом оціночної діяльності, та зобов`язано привести виконавче провадження відповідно до вимог чинного законодавства.

- у нього була відсутня заборгованість перед АТ «Укрсоцбанк» зі сплати процентів за період з 01.11.2014 по 05.09.2017 у розмірі 251 712,57 доларів США.

Враховуючи те, що його представник ОСОБА_3 лише 05 жовтня 2018 року ознайомився з матеріалами виконавчого провадження № 55129665, позивач вважав, що строк для подання цього позову слід обраховувати від цієї дати.

В зв`язку з цим позивач просив: визнати недійсними електронні торги, проведені 14.05.2018 року ДП «СЕТАМ» з реалізації двокімнатної квартири АДРЕСА_3 ;

- визнати недійсним протокол проведення електронних торгів, складений ДП «СЕТАМ» № 332286 від 16.05.2018 з реалізації квартири;

- визнати недійсним акт державного виконавця про проведенні електронні торги про реалізацію арештованого майна, виданий головним державним виконавцем Печерського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві та затверджений 24.05.2018 року начальником Печерського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві Коблош О.Й., з реалізації вказаної квартири;

- визнати недійсним свідоцтво, видане 25.05.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дьомкіною Г.С., зареєстроване в реєстрі за № 742 ОСОБА_2

АТ «Укрсоцбанк» з 17.09.2019 перебував у стані припинення шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк». За передавальним актом, затвердженим протоколом №4/2019 позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» від 15.10.2019 та Рішення №5/2019 єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» від 15.10.2019 АТ «Альфа-Банк» набув все майно, права та обов`язки АТ Укрсоцбанк». АТ «Укрсоцбанк» припинено з 03 грудня 2019 року. 30.11.2022 назву АТ «Альфа-Банк» змінено на АТ «СЕНС-БАНК».

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2019 року в задоволенні позову було відмовлено.

Суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права та посилався на положення Закону України «Про іпотеку», Закону України «Про виконавче провадження», Порядок реалізації арештованого майна, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.06.2016 №2831/5, стст. 16, 203, 215, 216, 267, 650, 655, 656 ЦК України.

Як видно з матеріалів справи, позовні вимоги були обґрунтовані тим, що 31 жовтня 2017 року приватним нотаріусом КМНО Осипенко Д.О. було вчинено виконавчий напис, яким було звернуто стягнення на належну ОСОБА_1 кв. АДРЕСА_1 в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №005/726479-КN від 16.08.2008.

01.02.2019 представник позивача ОСОБА_3 подав заяву про зміну підстав позовних вимог та просив визнати недійсними електронні торги, проведені 14.05.2018, протокол про проведення торгів, акт державного виконавця, свідоцтво про право власності від 25.05.2018, зареєстроване за №742, посилаючись на те, що 18.01.2018 ним було подано до суду позовну заяву про визнання виконавчого напису № 6858, вчиненого приватним нотаріусом КМНО Осипенком Д.О. 31.10.2017, та 22.01.2018 позовну заяву про визнання звіту про оцінку майна недійсним, початкова ціна продажу двокімнатної квартири АДРЕСА_4 була визначена з порушенням порядку, встановленого ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація квартири проводилась незважаючи на визнання дій начальника Печерського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві Коблоша О.Й. привести виконавче провадження у відповідності до вимог чинного законодавства, у ОСОБА_1 була відсутня заборгованість перед АТ «Укрсоцбанк» зі сплати процентів в розмірі 251 712,57 дол. США, позивачем було подано позов до суду про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, ДП «СЕТАМ» визначило стартову ціну лоту №267826 (другі торги) у розмірі 2 793 035 грн. 20 коп., що становило 80% від вартості майна. Таке заниження стартової ціни до 80% замість 85%, другі торги не можуть рахуватись як другі торги, та не мало право призначати треті торги, та проводити реалізацію майна.

Все зазначене призвело до порушення прав та законних інтересів позивача та є підставою для визнання недійсними електронних торгів, проведених 14.05.2018 ДП «СЕТАМ» щодо реалізації кв. АДРЕСА_1 .

В лютому 2018 року представником позивача ОСОБА_3 було подано заяву про зміну підстав позову, в якій він також зазначав, що про призначені торги його не було повідомлено, оскільки він до 28.05.2018 перебував за кордоном. Тільки після ознайомлення 05.10.2018 представником з матеріалами виконавчого провадження №551129665 Ражику В.П. стало відомо про допущені порушення вимог закону з боку ДП «СЕТАМ» та Державною виконавчою службою при проведенні електронних торгів.

Також представник позивача вказував, що на момент проведення торгів позивачем вже було подано до суду позов про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню. Як видно з матеріалів справи, в січні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис, вчинений 31 жовтня 2017 року приватним нотаріусом КМНО Осипенком Д.О. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва справу було направлено за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 20 липня 2021 року позов було задоволено та визнано виконавчий напис № 6858, вчинений ПН КМНО 31.10.2017 Осипенко Д.О. таким, що не підлягає виконанню.

Постановою Київського апеляційного суду від 31 серпня 2022 року рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20 липня 2021 року було залишено без змін.

За положеннями ст. 15 та 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У пунктах 45-47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі №367/6231/16-ц зазначено, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 5 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 грудня 2021 року (справа № 263/15746/20) міститься правовий висновок, відповідно до якого, враховуючи, що виконавчий напис нотаріуса, на підставі якого проводилась примусова процедура продажу рухомого майна на оспорюваних електронних торгах, визнаний в судовому порядку таким, що не підлягає виконанню, електронні торги, які були проведені на підставі такого виконавчого напису, що призвело до порушення майнових права позивача.

Аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд і у постановах від 07 листопада 2018 року у справі № 712/1317/14-ц (провадження № 61-22566св18), від 12 грудня 2018 року у справі № 759/18852/14-ц (провадження № 61-21320св18), від 07 лютого 2019 року у справі № 522/1516/15-ц (провадження № 61-25870св18), від 03 липня 2019 року у справі № 372/4917/13 (провадження № 61-11606св18), від 19 серпня 2020 року у справі № 202/1698/17 (провадження № 61-6431св20).

Таким чином, виконавчий напис нотаріуса, на підставі якого 14.05.2018 відбулись електронні торги належної ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 , був визнаний в судовому порядку таким, що не підлягає виконанню, в зв`язку з чим суд приходить до висновку, що торги є недійсними і це призвело до порушення майнових прав позивача.

Разом з тим, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є самостійною підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України).

Відповідно до частина перша статті 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

При застосовуванні наслідків пропуску строк позовної давності, суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Тлумачення частини першої статті 261 ЦК України дозволяє стверджувати, що початок перебігу позовної давності пов`язується з певними обставинами (фактами), які свідчать про порушення прав особи. Отже, за змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.

04.02.2019 представник ОСОБА_2 - ОСОБА_6 направив до суду заяву про застосування наслідків пропуску строку позовної давності, в якій зазначав, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем було пропущено строк позовної давності, закріплений в ст. 48 Закону України «Про іпотеку». В заяві було зазначено, що ОСОБА_1 визнавав про повідомлення йому 04.06.2018 інформації про реалізацію квартири від дільничного офіцера поліції. Крім того, 06.08.2018 ОСОБА_1 звертався до банку з листом, в якому вказував, що йому відомо про реалізацію квартири.

09.04.2019 представником відповідача ДП «СЕТАМ» - Конепуд Д.В. також було подано заяву про застосування наслідків пропуску строку позовної давності.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Представник позивача - ОСОБА_3 в позовній заяві зазначав, що 10.01.2018 представник ознайомився з матеріалами виконавчого провадження №55129665, в зв`язку з чим ним було подано 18.01.2018 позовну заяву про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, та 22.01.2018 - позовну заяву про визнання звіту про оцінку майна недійсним. Після цього ОСОБА_1 та його представники не знайомились з матеріалами виконавчого провадження до 05.10.2018. Тому представник позивача вважав, що позивач дізнався про проведені прилюдні торги тільки в жовтні 2018 року та своєчасно звернувся до суду з даним позовом.

Вказані доводи представника позивача колегія суддів вважає безпідставними, оскільки в матеріалах справи міститься заява позивача на адресу ПАТ «Укрсоцбанк», яка надійшла 09.08.2018 у відповідь на вимогу про усунення порушення основного зобов`язання від 11.07.2018, в якій позивач вказує, що квартира по АДРЕСА_5 реалізовано на електронних торгах ДП «СЕТАМ», що підтверджується протоколом №332286 про проведення електронних торгів 16.05.2018 (а/с 82-84 т. 1). Також до відповіді на ім`я позивача від Печерського управління поліції ГУ у місті Києві НП України від 24.09.2018 додано Матеріал за результатами перевірки заяви ОСОБА_1 , з яких видно, що 04.06.2018 він прийшов до вказаної квартири та дізнався, що власником квартири вже є ОСОБА_2 .

Враховуючи викладене, позивачем було пропущено строк позовної давності при зверненні до суду з даним позовом, що є підставою для відмови в задоволенні заявлених ним вимоги про визнання недійсними

Посилання апелянта на те, що судом першої інстанції не було замінено відповідача - АТ «Укрсоцбанк» на належного відповідача - АТ «Альфа-Банк», не впливають на обґрунтованість рішення суду першої інстанції, оскільки в задоволенні позовних вимог до всіх відповідачів було відмовлено. Крім того, відповідно до правового висновку, який міститься в постанові Верховного суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 грудня 2021 року (справа № 263/15746/20), згідно з яким набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Банк не є стороною договору купівлі-продажу, укладеного в результаті проведення електронних торгів, тому банк є неналежним відповідачем за позовними вимогами про визнання недійсними результатів електронних торгів, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з торгів.

Відповідно до ч. 4 ст. 376 ЦПК України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Враховуючи викладене, рішення суду першої інстанції слід змінити та викласти мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 задовольнити частково.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2019 року змінити та викласти мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови.

В іншій частині рішення залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в касаційному порядку.

Повний текст постанови виготовлено 26 грудня 2022 року.

Головуючий

Судді