Справа № 367/7762/21
Провадження №2/367/2450/2022
05 грудня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
головуючого судді Линника В.Я.,
за участю секретаря судових засідань Балинської О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням,-
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання таким, що втратив право користування жилим приміщенням, мотивуючи свої вимоги тим, що вона є власником 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 , та 1/6 частина названої квартири відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом. На сьогоднішній день в цій квартирі зареєстрований відповідач, проте з моменту своєї реєстрації, а саме з 22.01.2002р., за місцем своєї реєстрації не проживав жодного дня без поважних причин, оскільки разом зі своєю сім`єю фактично проживає за іншою адресою. Особистих речей відповідача у квартирі немає, матеріальних витрат щодо оплати комунальних послуг та витрат на утримання даної квартири відповідач не несе. Такі обставини обмежують право позивача на вільне користування своїм майном.
Просить суд прийняти рішення, яким визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .
Позивач в судове засідання не з`явилася, до суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце слухання справи повідомлявся належним чином, а тому, відповідно до вимог ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд вважає за можливе розглянути справу без його участі та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Треті особи в судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомляли.
В зв`язку з відсутністю сторін, на підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справи здійснювався судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювався.
Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає заявлений позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Судом встановлено, що позивачу на праві власності належить 1/6 частина квартири АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , від 22.03.1996р., виданого органом приватизації радгоспу Київський відповідно до розпорядження №114 від 22.03.1996 р. та 1/6 частина названої квартири відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 28.07.2009 р., виданого державним нотаріусом Ірпінської міської держнотконтори Бова Т.В., зареєстрованого в реєстрі за№1-1664. Право власності за позивачем зареєстровано Ірпінським МБТІ 27.03.1996 р. за №310 в книзі 17-145 та в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно за №15947578, що підтверджується свідоцтвами про право власності на житло, про право на спадщину за заповітом, рішенням Ірпінського міського суду від 18.06.2007 р., витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, техпаспортом.
Відповідач ОСОБА_2 є племінником ОСОБА_1 і з 22.01.2002 р. зареєстрований у вказаній вище квартирі. Однак, за адресою: АДРЕСА_2 , з 08.10.2021р. він не проживає без поважних причин, станом на день розгляду справи, більше шести місяців, речей його в помешканні немає, запірні пристрої із квартирі не змінювалися. Він фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 . Зазначені обставини підтверджуються: актом депутата Бучанської міської ради про встановлення факту непроживання особи від 08.10.2021 року; актом обстеження від 29.03.2007 року, складеним депутатом Бучанської селищної ради Київської області; довідкою Ф-3 №415, виданою 25.05.2016р. відділом реєстрації місця проживання Бучанської міської ради.
Рішенням Бучанської міської ради Київської області №2282-72-VI від 25.06.2015р. вулицю Радгоспну перейменовано в вулицю Ястремську.

Згідно зі ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ст. 72 Житлового Кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням в наслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 405 Цивільного кодексу України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Оскільки судом встановлено, що відповідач, будучи зареєстрованим в спірній квартирі, в ній не проживає, чим порушує права позивача, як власника квартири, в повній мірі розпоряджатися своїм майном, суд задовольняє позов і в порядку усунення перешкод ОСОБА_1 в користуванні квартирою - визнає відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування зазначеною квартирою.

Керуючись ст.ст. 71-72 ЖК України, ст. ст. 15-16 ЦК України, ст.ст. 12, 141, 247, 263-265, 280-282, 352, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Здійснити розгляд справи заочно, за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів.

Задовольнити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заява про перегляд заочного рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду до Київського апеляційного суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: В.Я. Линник