Справа № 196/621/17
№ провадження 2/196/360/2022
УХВАЛА

"22" грудня 2022 р. смт Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Костюкова Д.Г.,

за участю секретаря судового засідання: Дорошенко В.В.,

представник позивача: Овчаренка Д.Л.,

представник відповідача

Царичанського районного ВДВС: Пилявець Т.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Царичанського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, третя особа ОСОБА_3 , про визнання права власності на 1/2 автомобіля, виключення майна з-під арешту (зняття арешту з майна), поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Царичанського районного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Царичанського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, третя особа ОСОБА_3 , про визнання права власності на 1/2 автомобіля, виключення майна з-під арешту (зняття арешту з майна), поділ майна подружжя.

27.10.2022 від позивача ОСОБА_1 надійшла уточнена позовна заява з посиланням на ст.49 ЦПК України відповідно до якої останній просить суд: захистити цивільні права та інтереси ОСОБА_1 шляхом визнання за ним права на автомобіль; визнати незаконними дії посадових та службових осіб Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро); стягнути матеріальну та моральну шкоду з ПСМУ МЮ м.Дніпро, у якій відповідачами зазначив ОСОБА_2 та ПСМУ МЮ м.Дніпро, треті особи: державний виконавець Жорняк Д.В., начальник відділу Царичанського районного ВДВС Нордіо В.В., Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 в підготовчому засіданні прохав прийняти до розгляду позовну заяву, уточнену у відповідності до ст.49 ЦПК України.

Представник відповідача Царичанського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області проти прийняття уточненої позовної заяви не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_2 та представник третьої особи ОСОБА_3 ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, в підготовче засідання не з`явилися, надали заяви про слухання справи за їх відсутність.

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи та уточнену позовну заяву, дійшов наступного висновку.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, які передбачені ЦПК України, зокрема повернення позовної заяви на підставі ч.6 ст.185 ЦПК України.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову - це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Відповідно до правового висновку, що викладений у постанові Верховного Суду по справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Таким чином, позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмету позову не допускається.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені окремо новою позовною заявою у відповідності з вимогами ЦПК України.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну як предмета, так і підстави позову, суд повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Як вбачається з поданої уточненої позовної заяви позивача, яка надійшла 27.10.2022, останній повністю змінює первісні позовні вимоги висуваючи інші, при цьому обґрунтовує їх новими обставинами, які були відсутні у первісному позові.

Нові позовні вимоги фактично стосуються законності дій державних виконавців в ході реалізації майна при виконанні рішення суду по іншій цивільній справі та стягнення у зв`язку з цим на користь позивача завданої шкоди, тобто є деліктними по своїй суті.

Поміж тим, предметом первісного позову з поданими потім позивачем уточненнями є матеріальні відносини щодо здійснення права спільної сумісної власності подружжя.

Суд зауважує, що первісні позовні вимоги та уточнені позовні вимоги мають різну правову природу та різний характер правовідносин, тобто різний предмет позову.

Крім того, вищевказані правовідносини врегульовані взаємовиключними нормами права, зокрема питання спільної сумісної власності первісного позову врегульовано Сімейним Кодексом України та Главою 26 Книги третьої Цивільного Кодексу України, а питання деліктних правовідносин в уточненій позовній заяві врегульовано Книгою 5 Цивільного Кодексу України.

Нова позовна вимога в уточненій позовній заяві щодо визнання за позивачем права на автомобіль також не є тотожною з первісними позовними вимогами, оскільки не стосується поділу спільної сумісної власності подружжя.

Також позивач в уточненій позовній заяві повністю змінив підстави позову, зазначивши в обґрунтування позовних вимог про незаконність дій державних виконавців при виконанні судового рішення по іншій цивільній справі, зокрема по проведенню електронних торгів, що ніяким чином не пов`язано з підставами первісного позову щодо поділу майна подружжя.

Таким чином, вимоги уточненої позовної заяви жодним чином не пов`язані, ані з предметом, ані з підставами позову в первісній редакції, повністю змінюють підстави та предмет позову одночасно, що є порушенням вимог ст.49 ЦПК України.

Уточнена позовна заява є фактично поданням окремого нового позову із іншими предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з новими позовними вимогами після порушення провадження у справі.

Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання уточненої позовної заяви до вже поданого позову чинним Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття уточненої позовної заяви відсутні, у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви, що подана позивачем, оскільки за такою заявою заявляються вимоги, які є повністю новими, що не є за своїм змістом збільшенням розміру позовних вимог, а також суперечить положенням ч.3 ст. 49 ЦПК України, оскільки є новою позовною заявою, яка викладена у новій редакції та яка за своїм змістом містить в собі одночасну зміну предмету і підстав позову, що не передбачено процесуальним законом.

Наслідком відмови у прийнятті уточненої позовної заяви є повернення такої заяви позивачу.

При цьому слід роз`яснити позивачу його право звернутися до суду з відповідним позовом про захист цивільних прав та інтересів з дотриманням вимог процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 185, 258 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити представнику позивача ОСОБА_1 - адвокату Овчаренко Денису Миколайовичу у прийнятті уточненої позовної заяви від 27.10.2022 року.

Повернути представнику позивача ОСОБА_1 - адвокату Овчаренко Денису Миколайовичу уточнену позовну заяву від 27.10.2022 року.

Роз`яснити представнику позивача право на звернення до суду з новим самостійним позовом.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Царичанський районний суд Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 27.12.2022.

Суддя: Д.Г. Костюков