КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/8732/2022 Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
У Х В А Л А

22 липня 2022 року суддя Київського апеляційного суду Нежура В.А., перевіривши відповідність вимогам ст. ст. 352-356 ЦПК України апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 травня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Інституту розведення і генетики тварин імені В.М. Зубця Національної академії аграрних наук України про стягнення коштів та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19.05.2022 позовні вимоги залишено без задоволення.

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України та підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області постановлено 19.05.2022, повний текст виготовлено 24.05.2022, копію повного тексту оскаржуваного рішення станом на 01.07.2022 апелянтом не отримано. Апеляційну скаргу подано засобами поштового зв`язку до Київського апеляційного суду 02.07.2022, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження. Разом з тим, апелянтом не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Однак, заяви про поновлення процесуального строку апелянтом не подано.

Згідно ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, апелянту необхідно надати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку із зазначенням поважності причин пропуску на апеляційне оскарження.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, а саме: не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Разом з апеляційною скаргою подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що розмір суми сплати судового збору за подання апеляційної скарги перевищує 5% розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, а також, згідно висновків Верховного Суду викладених у постанові від 25.07.2018 у справі № 552/3404/17, в якому зазначено, що вимога про оплату середнього заробітку є спором про оплату праці, тому до спірних правовідносин підлягає застосуванню ч. 2 ст. 233 КЗпП України, а отже ця категорія спору належить до категорії «заробітна плата», що є підставою для звільнення від сплати судового збору.

З огляду на зазначене, апеляційний суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18) зроблено висновок про те, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Разом з тим, згідно п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

До клопотання про звільнення від сплати судового збору, апелянтом надано копію довідки з пенсійного фонду України за формою ОК-5, у якій зазначено дохід ОСОБА_1 за попередній 2021 рік, який становить 72 981,63 грн., 5% від якого становить 3 649,08 грн.

ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовом визначила 2 вимоги, а саме: стягнути з Інституту розведення і генетики тварин ім. В.М. Зубця НААН України на її користь середній заробіток за час затримки розрахунку у розмірі 100 058,85 грн та 6 500,00 грн моральної шкоди.

У постанові Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц (провадження № 61-23674св18) зроблено висновок про те, що відшкодування моральної шкоди визначено сумою грошових коштів, тому така позовна вимога є майновою.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2021 рік» (позов подано до суду першої інстанції у грудні 2021 року) установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня у розмірі 2 270,00 грн.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відтак, 1% від вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку від суми 100 058,85 грн становить 1 000,58 грн;

1% від вимоги про стягнення моральної шкоди у розмірі 6 500, 00 грн становить 908,00 грн (2 270,00 / 0,4 = 908,00) (оскільки 65,00 грн менше за 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Отже, позивач мала сплатити судовий збір за подання позову у розмірі 1 000,58 грн + 908,00 грн = 1 908,58 грн.

Згідно п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

1 908,58 грн * 150% = 2 862,87 грн

Таким, чином, за подачу апеляційної скарги ОСОБА_1 має сплатити судовий збір у розмірі 2 862,87 грн, оскільки зазначена сума менше ніж 5% розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, а саме 3 649,08 грн.

Таким чином, апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2 862,87 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 травня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Інституту розведення і генетики тварин імені В.М. Зубця Національної академії аграрних наук України про стягнення коштів та моральної шкоди залишити без руху.

Роз`яснити скаржнику право в десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, усунути виявлені недоліки, надавши до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку з зазначенням поважності причин пропуску на апеляційне оскарження та докази сплати судового збору (оригінал квитанції) у встановленому законом розмірі за належними реквізитами.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.А. Нежура