"27" грудня 2022 р. Справа № 363/4581/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

27 грудня 2022 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору позики таким, що укладений одноособово у власних інтересах, визнання єдиним боржником за договором позики, визнання права власності, визнання об`єктом закладу (застави рухомого майна) за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

22 грудня 2022 року до Вишгородського районного суду надійшла вказана позовна заява, у якій заявлено такі вимоги:

поновити процесуальний строк на подання позовної заяви;

відстрочити сплату судового збору за подання позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі;

визнати договір позики, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 таким, що вчинений одноособово ОСОБА_1 у власних інтересах;

визнати ОСОБА_1 єдиним боржником за договором позики, укладеним з ОСОБА_3 ;

визнати транспортний засіб марки MERSEDES-BENZ модель 350 Д, рік випуску 1998, державний номерний знак НОМЕР_1 , об`єктом особистої приватної власності ОСОБА_1 ;

визнати транспортний засіб марки MERSEDES-BENZ модель 350 Д, рік випуску 1998, державний номерний знак НОМЕР_1 , об`єктом закладу (застави рухомого майна) за договором позики, укладеним між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Відповідно до частини першої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частин першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Так, статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 ЦПК України документи, що додаються до позовної заяви.

Частиною другою статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, а відповідно до частини сьомої статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Як убачається із позовної заяви, яка надійшла до суду, позивачами у ній зазначено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , проте позовна заява підписана лише одним із позивачів ОСОБА_1 , без долучення до позовної заяви документів на підтвердження права у

ОСОБА_1 представляти інтереси позивача ОСОБА_2 у суді.

Пунктами 3-10 частини третьої статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Перевіривши позовну заяву, судом встановлено її невідповідність вказаним вище вимогам до позовної заяви, зокрема вона не містить ціни позову, яка відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України, визначається вартістю майна у позовах про визнання права власності на майно. Визначення ціни позову це обов`язок, а не право позивача.

Щодо змісту позовних вимог, способу захисту та викладу обставин, якими позивачі обґрунтовують позовні вимоги, заявлені до відповідача ОСОБА_3 , убачається що позовна заява не містить обґрунтування щодо порушення вказаним відповідачем прав позивачів та способу їх захисту, оскільки, відповідач, перед яким позивач ОСОБА_1 мала заборгованість за борговими розписками від 2014 року, скористався обраним ним способом захисту, звернувшись до суду з позовом про стягнення боргу, який рішенням суду від

14 липня 2015 року задоволений. Строк дії довіреності від 04 липня 2014 року, виданої ОСОБА_1 на ім`я відповідача на право користування та розпорядженням транспортним засобом MERSEDES-BENZ модель 350 Д, рік випуску 1998, державний номерний знак НОМЕР_1 , закінчився 4 липня 2017 року, тобто п`ять років тому.

Щодо підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, встановлено, що зазначене не відповідає дійсності, оскільки до Вишгородського районного суду Київської області надійшли два аналогічні позови.

Крім цього, відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно із частинами першою та другою статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (частина п`ята статті 95 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. При цьому, Порядок засвідчення копій документів, визначений

пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року № 55). Відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «згідно з оригіналом», особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Зазначеним вище способом повинна засвідчуватись кожна сторінка документа.

Долучені до позовної заяви документи, всупереч вказаним вимогам ЦПК України, не засвідчених належним чином, та у позовній заяві не зазначено про наявність у позивачів або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Крім цього, до позовної заяви та до її копії, яка підлягає надсиланню з додатками відповідачу, долучено копії документів неналежної якості, що унеможливлює читання їх тексту.

Також відповідно до частини третьої та четвертої статті 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання заяви до ухвалення судового рішення у справі, яке міститься у позовній заяві, слід зазначити про його необґрунтованість, оскільки вказівка на скрутний майновий стан одного з позивачів ОСОБА_1 , без надання відповідних доказів, не є підставою для застосування положень статті 8 Закону України «Про судовий збір», якою передбачено чіткий перелік умова відстрочення сплати судового збору.

Згідно із частиною другою статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Законом України «Про судовий збір» визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Як визначено у частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року 2481,00 гривень.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім цього, враховуючи, що у позовній заяві позивачами є ОСОБА_1 та

ОСОБА_2 , а також кількість позовних вимог, які є майнового і немайнового характеру, судовий збір підлягає сплаті відповідно до порядку встановленого частинами третьою та сьомою статті 6 Закону України «Про судовий збір».

Щодо клопотання про поновлення процесуального строку на подання позовної заяви, яке також міститься у позовній заяві, суд зазначає, що подання та розгляд такого клопотання нормами цивільного процесуального кодексу не передбачено. Питання щодо застосування строку позовної давності вирішується судом під час розгляду справи за клопотанням відповідача.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, які є імперативними нормами закону та мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення позовної заяви.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків, шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції відповідно до вимог статей 175 та 177 ЦПК України, усунувши недоліки, про які зазначено у цій ухвалі вище.

Керуючись статтями 175, 176, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору позики таким, що укладений одноособово у власних інтересах, визнання єдиним боржником за договором позики, визнання права власності, визнання об`єктом закладу (застави рухомого майна) за договором позики залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачам, що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач