Номер провадження: 22-ц/813/3528/22
Справа № 495/3069/20
Головуючий у першій інстанції Заверюха В. О.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

14.12.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого Громіка Р.Д.,

суддів Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І.,

за участю секретаря Нечитайло А.Ю.,

розглянувши клопотання адвоката Шаркевича Віктора Трохимовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 02 червня 2021 року позов ОСОБА_2 до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування, задоволено частково. Встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідними сестрами. Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на житловий будинок АДРЕСА_1 . В іншій частині позовної заяви відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати оскаржуване рішення та постановити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю, посилаючись на порушення судом норм процесуального та матеріального права.

Разом із апеляційною скаргою було подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши клопотання адвоката Шаркевича Віктора Трохимовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про призначення судової почеркознавчої експертизи, колегія дійшла висновку про відмову у його задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до п. 6 с. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Тлумачення пункту 6 частини другої статті 356, частин першоїтретьої статті 367 ЦПК України свідчить, що апеляційний суд може встановлювати нові обставини, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положень про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею. У разі надання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції.

Вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не подавалися до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен врахувати як вимоги частини першої статті 44 ЦПК України щодо зобов`язання особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, так і виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи. Про прийняття та дослідження нових доказів, як і відмову у їх прийнятті, апеляційний суд зобов`язаний мотивувати свій висновок в ухвалі при обговоренні заявленого клопотання або в ухваленому судовому рішенні.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічні за змістом висновки наведені Верховним Судом у постановах від 05 грудня 2018 року у справі № 346/5603/17 (провадження № 61-41031св18), від 10 квітня 2019 року у справі №145/474/17 (провадження № 61-35488св18), від 12 серпня 2020 року у справі № 704/192/18 (провадження № 61-19407св19).

Так, у суді першої інстанції адвокат Шаркевич В.Т., який діє в інтересах ОСОБА_1 , бравши активну участь у справі, не заявляв жодних письмових клопотань про призначення судової почеркознавчої експертизи. У протоколі судового засідання від 20 травня 2021 року лише говорив про необхідність проведення такої експертизи та вказував, що наявна фальсифікація.

При таких обставинах не може бути визнане обґрунтованим клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, оскільки наведені у клопотанні мотиви призначення судової почеркознавчої експертизи не можуть вважатися виключними обставинами в розумінні ч. 3 ст. 367 ЦПК України.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що немає підстав для висновку про наявність виняткового випадку та відповідно підстав для призначення судової почеркознавчої експертизи і дослідження даних доказів.

Керуючись ст. 103, ч. 3 ст. 367 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката Шаркевича Віктора Трохимовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про призначення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування відмовити.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Р.Д. Громік

Судді: М.М. Драгомерецький

А.І. Дришлюк