Ухвала

21 липня 2022 року

м. Київ

справа № 1007/115/2009

провадження № 61-6000ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Апеляційного суду Київської області від 20 вересня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка Олександр Вікторович про визнання недійсними довіреностей і правочинів та витребування майна, в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_2 про витребування у ОСОБА_6 1/2 частину нежитлової будівлі (магазин - кафетерій), що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

30 червня 2022 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Апеляційного суду Київської області від 20 вересня 2016 року.

Ухвалою Верховного Суду від 20 липня 2022 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2016 року та рішення Апеляційного суду Київської області від 20 вересня 2016 року у справі

№ 1007/115/2009 в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_2 про визнання недійсними довіреностей і правочинів, витребування від ОСОБА_5 33/100 частин нежитлового приміщення (складу продбази).

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

При цьому ОСОБА_1 в прохальній частині касаційної скарги просить розстрочити сплату судового збору у зв`язку із тим, що вона через військові дії була змушена виїхати в західну частину країни, в середині квітня влаштувалася на роботу, але із 20 квітня 2022 року до 06 червня 2022 року перебувала в відпустці без збереження заробітної плати, тому майновий стан ОСОБА_1 є вкрай важким.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

ОСОБА_1 не є позивачем у справі, в якій предмет позову не пов?язаний із захистом соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому її клопотання про розстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, скаржнику слід сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позову (уточненої позовної заяви) - 2016 рік) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становив 1 378 грн.

Розмір судового збору за подання позову майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 1 378 грн та не більше 6 890 грн.

Ураховуючи характер позову та клопотання у скарзі, за подання касаційної скарги розмір судового збору становить 1 % ціни позову * 200%, але не менше 1 378 грн та не більше 6 890 грн.

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимог майнового характеру (витребування на користь ОСОБА_2 від ОСОБА_6 1/2 частину нежитлової будівлі (магазин - кафетерій), що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

Отже заявникові слід самостійно визначити розмір судового збору скарги та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна (підтвердивши його розмір належними доказами).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055).

На підтвердження сплати судового збору скаржнику необхідно надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Апеляційного суду Київської області від 20 вересня 2016 року в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_6 про витребування 1/2 частину нежитлової будівлі (магазин - кафетерій), що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, настануть наслідки, передбачені статтею 393 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков