Справа №:755/5281/22
Провадження №: 2/755/4422/22
УХВАЛА

про відкриття провадження

"14" липня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (вказане в позовній заяві останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_2 ), третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нумеріцька Світлана Павлівна (місцезнаходження: 02055, м.Київ, вул.А.Ахматової, буд.35, прим. 280-А), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Савчук І.В. з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нумеріцька Світлана Павлівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом.

Згідно заявлених вимог, представник позивача просить суд визначити позивачу додатковий строк терміном в три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Києві.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що з 29 червня 2015 року по 05 травня 2015 року ОСОБА_3 перебував у шлюбі з позивачем. Шлюб між подружжя розірвано рішенням Тиврівського районного суду Вінницької області у справі №145/305/15-ц. Після розірвання шлюбу ОСОБА_3 залишився проживати в своїй квартирі за адресою: АДРЕСА_3 , позивач повернулась до м.Гнівань. Представник позивача зазначає, що разом зі

ОСОБА_3 в квартирі була зареєстрована його мати - ОСОБА_2 . Після розлучення подружжя спілкувалось дуже рідко. У вересні 2021 року ОСОБА_2 зателефонувала позивачу та повідомила, що її син ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та залишив заповіт на ім`я ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме: на частину квартири АДРЕСА_4 , належної померлому на праві власності, та грошові кошти у банківських установах України та іноземних банках Федеративної Республіки Німеччини та Чеської Республіки. Представник позивача зазначає, що з 2016 року позивач періодично проживала та працювала в Російській Федерації, а з 03 червня

2018 року по 02 жовтня 2021 року постійно знаходилась на території РФ. Лише 08 жовтня

2021 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нумеріцької С.П. із заявою про прийняття спадщини за заповітом, проте нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Оскільки позивач проживала на території Російської Федерації, то не могла вчасно звернутися до нотаріуса з відповідною заяво для прийняття спадщини, на думку представника позивача, строк для прийняття спадщини за заповітом пропущено з поважних причин. Також представник позивача зазначає, що саме незнання про наявність спадкового майна, відсутність правовстановлюючих документів, перебування постійно за кордоном, запровадження військового стану на території України та його продовження, ведення активних бойових дій у місті Києві стало причино і перешкодило позивачу своєчасно звернутися до нотаріальної контори та призвело до порушення її права з приводу оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між судцями.

Вивчивши зміст заяви та додатки долучені до неї, приходжу до висновку, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд враховує положення п.2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, які містять імперативну норму про не можливість розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справ у спорах щодо спадкування.

Беручи до уваги положення частин 1-4 ст. 274 ЦПК України, врахувавши предмет та підстави позову, суд вважає, що справа підлягає розгляду в загальному порядку з призначенням підготовчого засідання.

Також, зі змісту позовної заяви вбачається клопотання про витребування доказів, а саме у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нумеріцької Світлани Павлівни спадкової справи №4/20221 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , яка була заведена 27 травня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, оскільки відомості які містяться в спадковій справі мають значення для встановлення обставин справи, повного та всебічного її розгляду.

Відповідно до частин 7-10 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного, керуючись статями 12, 13, 19, 76-81, 84, 128, 175, 177, 187, 189-191, 193, 259-261, 274, 352-355 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нумеріцька Світлана Павлівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 25 серпня 2022 року на 10 годину 00 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3, каб. 43).

В судове засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу та третій особі направити копію позовної заяви з додатками.

Повідомлення відповідача здійснювати через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нумеріцької Світлани Павлівни (02055, м.Київ, вул.А.Ахматової, буд.35, прим.280-А) завірену належним чином копію спадкової справи №4/2021, заведеної щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду м.Києва (02105, м.Київ, вул. І.Сергієнка, 3, каб.43) протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч.5 ст.357 ЦПК України).

Суддя: