Ухвала

22 липня 2022 року

м. Київ

справа № 361/6522/20

провадження № 61-6656ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Усика Г. І.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Зімін Максим Вікторович, на постанову Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Державний нотаріус Броварської районної нотаріальної контори Київської області Юхта Лідія Миколаївна, про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності на частку у спадковому майні,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 . Просила встановити факт, що ОСОБА_1 постійно не проживав з померлою ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, тобто дату смерті останньої ІНФОРМАЦІЯ_1 та встановити факт, що ОСОБА_4 проживала одна; визнати за нею право власності в порядку спадкування на 1/2 частку земельної ділянки площею 0,1801 га, кадастровий номер :04:004:0062, яка розміщена на землях, що знаходяться у віданні Семиполківської сільської ради Броварського району Київської області та належала ОСОБА_4 на підставі державного акта про право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 079479; визнати за нею право власності в порядку спадкування на 1/2 частку земельної ділянки площею 1,8071 га, кадастровий номер :03:018:0075, яка розміщена на землях, що знаходяться у віданні Семиполківської сільської ради Броварського району Київської області та належала ОСОБА_4 на підставі державного акта про право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 079431.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 червня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 червня 2021 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов задоволено частково. Встановлено юридичний факт, що ОСОБА_1 постійно не проживав з померлою ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, тобто дату смерті останньої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на 1/2 частку земельної ділянки площею 0,1801 га, розміщеної на землях, що знаходяться у віданні Семиполківської сільської ради Броварського району Київської області та належала ОСОБА_4 на підставі державного акта про право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 079479, кадастровий номер :04:004:0062. Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на 1/2 частку земельної ділянки площею 1,8071 га, розміщеної на землях, що знаходяться у віданні Семиполківської сільської ради Броварського району Київської області та належала ОСОБА_4 на підставі державного акта про право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 079431, кадастровий номер :03:018:0075. У задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

15 липня 2022 року ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Зімін М. В., із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на зазначені судові рішення з пропуском строку на касаційне оскарження.

Згідно зі статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Зімін М. В., заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке мотивоване тим, що копії повної постанови апеляційного суду отримав лише 23 лютого 2022 року. 24 лютого 2022 року у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР) було закрито, що перешкоджало підготовці касаційної скарги відповідно до вимог статті 389 ЦПК України. 20 червня 2022 року відновлено загальний доступ ЄДРСР, а отже, касаційна скарга подається у розумний строк з моменту відновлення доступу до ЄДРСР.

Зазначені заявником доводи щодо поважності причин пропущення строку на касаційне оскарження заслуговують на увагу, а тому є підстави для поновлення процесуального строку.

У касаційній скарзі заявник також просить звільнити його від сплати судового збору мотивуючи тим, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 5 885,60 грн. що є обтяжливим для нього. Крім того, відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 14 березня 2022 року ОСОБА_1 з 14 березня 2022 року приступив до виконання службових обов`язків стрільця другого стрілецького відділення другого стрілецького взводу четвертої стрілецької роти, ВОС-НОМЕР_2, шпк «солдат».

Розглянувши зазначене клопотання, Верховний Суд дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Встановлено, що ОСОБА_1 з 14 березня 2022 року є військовослужбовцем та став на захист нашої держави від повномасштабної збройної агресії Російської Федерації.

Верховенство права є однією із засад цивільного судочинства (підпункт 1 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Недопустимість обмеження доступу до правосуддя підтверджується практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово вказував, що судовий збір має бути таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачено. Водночас розмір судового збору, який не враховує фінансове становище сторони, розцінюється як такий, що обмежує право на доступ до правосуддя (справа «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії», рішення від 26 липня 2011 року).

Сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету (справа «Креуз проти Польщі», рішення від 19 червня 2001 року).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Отже, ураховуючи той факт, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги є обтяжливим для заявника, а також те, що заявник є військовослужбовцем та став на захист нашої держави від збройної агресії Російської Федерації, заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню.

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У касаційній скарзі, обґрунтовуючи неправильність застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявник, в аспекті підстав та випадків касаційного оскарження, посилається на неврахування висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 13 січня 2021 року у справі № 264/949/19, від 01 вересня 2021 року у справі № 720/2683/19, від 27 січня 2022 року у справі № 639/1419/19.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Судом не встановлено наявності достатніх й обґрунтованих підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги, а так само відмови у відкритті касаційного провадження.

Отже, є підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Зімін М. В., та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Підставою відкриття касаційного провадження є підстава, передбачена пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Зімін Максим Вікторович, строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року.

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Зімін Максим Вікторович.

Витребувати з Броварського міськрайонного суду Київської області цивільну справу № 361/6522/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Державний нотаріус Броварської районної нотаріальної контори Київської області Юхта Лідія Миколаївна, про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності на частку у спадковому майні.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

Г. І. Усик