Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/184/22
Номер провадження2/711/985/22
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
21 липня 2022 року м. Черкаси
Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді: Казидуб О. Г.
при секретарі: Зайцевій О. І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Друга черкаська державна нотаріальна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Адвокат Кучер Ю.В., як представник ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ), третя особа: Друга черкаська державна нотаріальна (м. Черкаси, вул. Університетська, 33)про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 . Спадкоємцями по закону після померлого ОСОБА_4 є його дружина ОСОБА_2 та син від першого шлюбу ОСОБА_3 .
Позивач зазначає, що доглядом в останні дні життя та похованням вітчима займалася вона.
В грудні 2021 року позивач в речах покійного вітчима знайшла заповіт складений на неї та звернулася з заявою про прийняття спадщини до Другої черкаської державної нотаріальної контори.
03 грудня 2021 року нотаріусом Другої черкаської державної нот контори Демиденко О.А. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини, оскільки, позивач не подала документи, що підтверджують спільне проживання з померлим.
Зазначає, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причини, оскільки, нею про існування заповіту на своє ім`я вона дізналась лише в грудні 2021 року.
Просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяця, з дня вступу рішення в законну силу, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4
04 грудня 2021 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.
12 травня 2022 року ухвалою суду закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду.
Адвокат Кучер Ю.В., яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , надала суду заяву в якій зазначила, що просить розглянути справу без її участі. Також зазначила, що позов підтримує в повному обсязі та просить його задоволити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, причини неявки суду невідомі, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена в установленому законом порядку.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений в установленому законом порядку.
Представник третьої особи - Другої черкаської державної нот контори в судове засідання не зявився. Через канцелярію суду надали лист, в якому зазначено, що просять справу слухати без їхнього представника.
Суд на підставі ст. ст. 280 282 ЦПК України ухвалив про заочний розгляд справи на підставі наявних в справі доказів.
Суд, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову, виходячи із наступного.
Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень ст.ст. 13, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК).
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що відповідно до Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 , виданого Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 .
Відповідно до Свідоцтва на право власності на житло НОМЕР_2 від 05.08.1998 року, квартира за адресою: АДРЕСА_2 на праві власності належить ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 .
Як вбачається з Витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно № 11932039 від 25.09.2006, квартира за адресою АДРЕСА_2 на праві власності належить ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 .
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається з 1/3 частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 .
Як вбачається зі змісту Заповіту від 17 травня 2013 року, ОСОБА_4 належну йому 1/3 частину квартири АДРЕСА_4 заповів ОСОБА_1 . Даний заповіт посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Міняйло І.П.
Як вбачається з Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної контори нотаріуса Другої черкаської державної нотаріальної контори Демиденко О.А. від 03 грудня 2021 року, ОСОБА_1 звернулась з заявою до Другої черкаської державної нотаріальної контори, в якій просить видати їй свідоцтво про право за заповітом, а саме, на 1/3 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 , що залишилась після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час розгляду заяви було встановлено, що спадкоємець ОСОБА_1 не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та не надала документи, що підтверджують спільне проживання з померлим. Внаслідок зазначеного неможливо видати свідоцтво про право на спадщину, оскільки, не підтверджений факт прийняття спадщини. А тому, даною постановою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, а саме, на 1/3 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_4 , що залишилась після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Також, в даній відповіді зазначено, що існує чинний заповіт, посвідчений Міняйло І.П., приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу, 17.05.2013 року за р. № 1002 від імені ОСОБА_4 на ОСОБА_1 на належну йому 1/3 частину квартири АДРЕСА_4 .
Відповідно до ч.1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ст. 1222ЦК).
Відповідно до ст. 1223 ЦК, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщин. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п.24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Відповідно до положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.
Суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причини, в зв`язку з її необізнаністю про існування заповіту, складеного ОСОБА_4 на її ім`я.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття
Керуючись ст. 3, 15-16, 1216-1217, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст. 12-13, 76-83, 89, 200, 206, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Друга черкаська державна нотаріальна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в два місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обчислюється з часу набрання рішенням суду законної сили.
Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду на протязі 30 днів. Апеляційна скарга подається безпосередньо до апеляційної інстанції.

Заява про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Головуючий: О. Г. Казидуб