Справа № 761/1401/22
Провадження № 2-з/761/801/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2022 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді: Притули Н.Г.,

за участю секретаря: Бондар О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «ДБК» - адвоката Хоменка Віталія Олексійовича про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДБК» про витребування майна із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДБК» про витребування майна із чужого незаконного володіння.

В позовних вимогах позивач просить: витребувати нерухоме майно з чужого незаконного володіння, а саме приміщення АДРЕСА_1 .

02.06.2022 року до суду надійшла заява позивача про забезпечення позову, в якій він просив накласти арешт на приміщення АДРЕСА_1 та яка була задоволена частково ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03.06.2022 року.

13.07.2022 року представник відповідача ТОВ «ДБК» - адвокат Хоменко Віталій Олексійович звернувся до суду з клопотанням про зустрічне забезпечення, в якому просить застосувати зустрічне забезпечення позову шляхом зобов`язання позивача внести на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва грошових коштів в розмірі 727 500,00 грн. (балансова вартість приміщення).

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03.06.2022 року у справі №761/1401/22 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено частково - накладено арешт на приміщення АДРЕСА_1 . Застосувавши заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту відбулося порушення майнових прав ТОВ «ДБК», як власника зазначеного нерухомого майна, що позбавляє його можливості на повноцінне користування та розпорядження приміщенням, внаслідок чого у ТОВ «ДБК» виникають збитки, які спричинені в результаті прийнятих судом заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту. При цьому майновий стан позивача не дозволяє розраховувати на відшкодування збитків, оскільки в нього відсутнє майно, що знаходиться на території України та за рахунок якого можливо було б їх відшкодувати в повному обсязі.

Дослідивши матеріали позовної заяви, заяви про забезпечення позову, заяви про зустрічне забезпечення позову, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частин першої та другої статті 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Перелік випадків, у яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення визначений частиною третьою статті 154 ЦПК України, та є вичерпним. Так, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (ч. 5 ст. 154 ЦПК України).

Відтак, в контексті вказаних положень закону, особа, звертаючись до суду із заявою про зустрічне забезпечення, повинна аргументувати та довести відповідними доказами в порядку ст.ст. 76-81 ЦПК України наявність можливості заподіяння збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, враховуючи вищевикладене та з урахуванням того, що стороною відповідача ТОВ «ДБК» не надано належних доказів на підтвердження збитків, які спричинені або можуть бути спричинені йому саме забезпеченням позову - накладенням арешту на приміщення, оскільки накладення арешту на спірне приміщення не позбавляє відповідача права користування ним, майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним до вирішення судом спору, балансова вартість майна в даному випадку не може бути збитками, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «ДБК» - адвоката Хоменка Віталія Олексійовича про зустрічне забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 81, 149-154, 247, 259, 260, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «ДБК» - адвоката Хоменка Віталія Олексійовича про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДБК» про витребування майна із чужого незаконного володіння - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: Н.Г. Притула