Справа № 128/1004/22
Провадження 2/127/2201/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі головуючого судді Борисюк І.Е., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації до ОСОБА_1 про стягнення надмірно виплачених коштів державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького районного суду Вінницької області звернулось Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації з позовом до ОСОБА_1 про стягнення надмірно виплачених коштів державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям на підставі ст. 1212 ЦК України.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 21.07.2022 вищевказану цивільну справу передано до Вінницького міського суду Вінницької області в порядку, встановленому ст. 31 ЦПК України.

10.08.2022 до Вінницького міського суду Вінницької області надійшли матеріали вищевказаної цивільної справи, які були передані судді 11.08.2022.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Судом встановлено, що питання про відкриття провадження у справі Вінницьким районним судом Вінницької області не вирішувалось.

Подана позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, за виключенням надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Водночас, з матеріалів позовної заяви вбачається клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору або її відстрочку на підставі ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Клопотання мотивовано тим, що позивач неспроможний сплатити судовий збір внаслідок свого майнового стану, а саме у зв`язку із тим, що кошторисним призначенням на 2022 рік Управлінню праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації для сплати судового збору виділено лише 1 400, 00 гривень, з яких профінансовано лише 400, 00 гривень.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються ч. 1 ст. 136 ЦПК України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким законом є Закону України «Про судовий збір». З його преамбули вбачається, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 цього Закону судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Насамперед варто зауважити, що Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений устатті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж ст. 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у пунктах 1 та 2 частини першої статті 8, можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою, - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у пункті 3 частини першої статті 8, то законодавець, застосувавши слово «або», не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Окремо слід зазначити, що встановлений ст. 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, також є вичерпним.

Отже, положення ч. 1 ст. 136 ЦПК України як загальної норми, що регулює питання звільнення від сплати судового збору, деталізовані конкретизуючими нормами спеціального закону - статтями 5 та 8 Закону України «Про судовий збір», що свідчить про необхідність при застосуванні положень ст. 136 ЦПК України та вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору осіб, не зазначених у статті 5 Закону України «Про судовий збір», застосовувати критерії, визначені статтею 8 цього Закону.

Суд наголошує, що ч. 1 ст. 136 ЦПК України визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас ст. 8 Закону України «Про судовий збір» конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

При цьому, як уже зазначалось, із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення п. 1 та п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом даної справи не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстави для розгляду судом питання про звільнення юридичної особи від сплати судового збору відсутні.

Водночас у нормах ч. 2 ст. 133 ЦПК України відсилання до норм Закону України «Про судовий збір», зокрема до підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених статтею 8, передбачене лише щодо питання звільнення від сплати судового збору.

Це означає, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Вищевикладене, зокрема, узгоджується із правовою позицією, висловленою Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18.

Суд приймає до уваги викладені позивачем у клопотанні обставини, пов`язані з його фінансуванням з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору. Однак, законодавчо на Кабінет Міністрів України покладено обов`язок забезпечити відповідне фінансування державних органів для оплати судового збору.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Тому, враховуючи вищезазначене, суд вважає за можливе відстрочити позивачу сплату судового збору до початку розгляду справи по суті.

Згідно із Законом України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою становить1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481,00 гривень) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (868 350, 00 гривень).

Отже, враховуючи вищевикладене, суд вказує на необхідність позивачу сплатити судовий збір в сумі 2 481,00 гривень і надати суду документи, що підтверджують його сплату до початку розгляди справи по суті.

У документі про сплату судового збору мають бути зазначені наступні платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: отримувач коштів ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37979858; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA0002856; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: (*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа)).

Суд, враховуючи положення ст. 19, ч. 1 і ч. 3 ст. 274 ЦПК України, прийшов до висновку, що дана справа є малозначною, не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, тому може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 19, 23, 32, 136, 187, 274, 277-279 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти цивільну справу за позовом Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації до ОСОБА_1 про стягнення надмірно виплачених коштів державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ямдо свого провадження.

Клопотання Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації про звільнення від сплати судового збору або її відстрочку задовольнити частково.

У задоволення клопотання Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації в частині звільнення від сплати судового збору відмовити.

Відстрочити Управлінню праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації сплату судового збору у встановленому Закону України «Про судовий збір» розмірі до початку розгляду справи по суті.

Позивач зобов`язаний до початку розгляди справи по суті надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява залишається без розгляду.

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації (місцезнаходження: 21009, м. Вінниця, вул. Грибоєдова, 10а) до ОСОБА_1 (місце проживання зареєстроване у встановленому законом порядку: АДРЕСА_1 ) про стягнення надмірно виплачених коштів державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям.

Розгляд справи провести у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше 5 (п`яти) днів з дня отримання відзиву.

Надіслати позивачу копію ухвали про відкриття провадження у справі рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення та/або на офіційну електронну адресу: .

Надіслати відповідачу копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви та доданих до неї документів рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

Запропонувати відповідачу протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати суду: відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи; надати іншим учасникам справи: копію відзиву та доданих до нього документів, який повинен бути надісланий (наданий) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачу:

- відзив повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України;

- докази по справі повинні бути подані разом з поданням відзиву; якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу;

- у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами;

- відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Запропонувати позивачу протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання відзиву надати суду: відповідь на відзив, виклавши в ньому свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення; докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтується відповідь на відзив, якщо такі докази не надані позивачем або відповідачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи; надати іншим учасникам справи: копію відповіді на відзив та доданих до неї документів, яка повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Роз`яснити позивачу:

- відповідь на відзив повинна відповідати вимогам ч. 3 ч. 5 ст. 178 ЦПК України;

- докази по справі повинні бути подані разом з поданням відповіді на відзив; якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Запропонувати відповідачу протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання відповіді на відзив надати суду: заперечення на відповідь, виклавши в них свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення; докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтується заперечення на відповідь, якщо такі докази не надані позивачем або відповідачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) заперечення на відповідь і доданих до нього доказів іншим учасникам справи; надати іншим учасникам справи: копію заперечення на відповідь та доданих до нього документів, яке повинно бути надіслане (надане) одночасно з надісланням (наданням) заперечення на відповідь до суду.

Роз`яснити відповідачу:

- заперечення на відповідь повинне відповідати вимогам ч. 3 ч. 5 ст. 178 ЦПК України;

- докази по справі повинні бути подані разом з поданням заперечення на відповідь; якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Попередити учасників справи, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено ЦПК України; копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством; учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу; учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. (ст. 95 ЦПК України) Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. (ст. 83 ЦПК України)

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Суд роз`яснює, що у разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору; попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. (ст. 134 ЦПК України)

При розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом. Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначено ст. 183 ЦПК України.

Суд роз`яснює: при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, у мережі Інтернет на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою: http://court.gov.ua/fair/.

Суд попереджає учасників судового процесу про неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Ухвала суду може бути оскаржена в частині недотримання правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: