Справа № 289/1125/22
Номер провадження 2/289/335/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.10.2022 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Мельника О.В., з секретарем судових засідань Галькевич Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Радомишльської міської ради Житомирської області (місце знаходження / місце проживання: Соборний майдан, 12, м. Радомишль, Житомирський район, Житомирська область, 12201), третя особа без самостійних вимог: Радомишльська державна нотаріальна контора про визнання права власності на об`єкт незавершеного будівництва, в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із позовом та просить визнати за нею право власності на об`єкт незавершеного будівництва, а саме будинок за адресою АДРЕСА_2 (ступінь готовності 41%), в порядку спадкування за законом після смерті батька.

Оскільки, спадкодавець за життя не встиг завершити будівництво та оформити право власності на даний будинок, а нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на цей будинок за відсутності правовстановлюючих документів, позивач просить визнати за нею право власності в судовому порядку.

Позивач в підготовче засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. До суду подала заяву про проведення підготовчого засідання за її відсутності, позовні вимоги не уточнювала, заяв та клопотань до суду не подала.

Ухвалою суду від 25.08.2022 року підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті.

В судове засідання позивач не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Правом на надання пояснень не скористалась. Подала заяву про розгляд справи без її участі, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що не підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, що передбачено частиною першою статті 1222 ЦК України.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статті 1261-1265 ЦК України визначають коло осіб, що входять до першої, другої, третьої, четвертої та п`ятої черг спадкоємців за законом.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України).

Відповідно до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною першою статті 1296 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Згідно статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

Якщо будівництво об`єкта нерухомого майна здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини на підставі статті 1216 ЦК України.

Згідно з пунктом 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини.

Якщо об`єкт будівництва не був завершений спадкодавцем чи не був прийнятий в експлуатацію, або право власності не було за ним зареєстроване, то до складу спадщини входять усі належні спадкодавцеві як забудовнику права та обов`язки, а саме: право власності на будівельні матеріали та обладнання, які були використані спадкодавцем у процесі цього будівництва; право завершити будівництво (як правонаступник спадкодавця - замінений у порядку спадкування забудовник); право передати від свого імені для прийняття в експлуатацію завершений будівництвом об`єкт; право одержати на своє ім`я свідоцтво про право власності та зареєструвати право власності.

Таким чином, спадкоємець має право звернутись до суду з позовом про визнання за ним майнових прав забудовника як таких, що входять до складу спадщини.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 01 квітня 2020 року у справі № 707/1803/16-ц (провадження № 61-1132св17), № 205/6009/18 від 24.05.2021. Подібні висновки Верховний Суд зробив також у постановах від 12 серпня 2019 року у справі № 607/9408/16-ц (провадження № 61-27922св18) та від 28 травня 2020 року у справі № 2-2317/11 (провадження № 61-13194св18).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер спадкодавець ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

За життя, Рішенням виконавчого комітету Радомишльської міської ради № 45 від 29.02.1972 року, ОСОБА_2 надано право на особисте житлове будівництво та виділено в безстрокове користування земельну ділянку АДРЕСА_3 площею 600 кв.м. Цим же рішення зобов`язано забудовника одержати від районного архітектора технічну документацію.

Відповідно до акту від 14.03.1972 року ОСОБА_2 відведено в натурі земельну ділянку площею 600 кв.м., АДРЕСА_3 .

Згідно технічного паспорту на житловий будинок незавершеного будівництва по АДРЕСА_3 , станом на 05.09.2019 року готовність становить 41%.

Згідно повідомлення Радомишльської державної нотаріальної контори № 1038/02-14 від 31.12.2021 року, та № 265/02-14 від 09.04.2021, щодо майна померлого ОСОБА_2 заведена спадкова справа № 204/2009 та спадкоємцем за законом є ОСОБА_1 . Однак у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом було відмовлено за відсутності документів, що посвідчують право власності на незавершений будівництвом житловий будинок АДРЕСА_4 .

Крім того, згідно рішення № 454 від 12.06.2013 року виконавчого комітету Радомишльської міської ради, ОСОБА_1 надано погодження на виготовлення проектної документації для добудови житлового будинку за адресою по АДРЕСА_3 (у відповідності до рішення Радомишльського районного суду від 10.12.2012 року у справі № 2/620/823/12).

Відповідно до Рішення Радомишльського районного суду від 10.12.2012 року у справі № 2/620/823/12, за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнано право власності на будівельні матеріали, які знаходяться в конструкціях незакінченого будівництвом житлового будинку АДРЕСА_5 , загальною вартістю 34 729 гривень, відсоток готовності якого становить 41%, після смерті ОСОБА_2 .

Таким чином, на даний час позивач ОСОБА_1 набула прав забудовника для добудови житлового будинку за адресою по АДРЕСА_3 .

Велика Палата Верховного Суду по справі № 127/18934/18 зробила правовий висновок про те, що обраний позивачем спосіб захисту цивільного права має призводити до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу.

Якщо таке право чи інтерес мають бути захищені лише певним способом, а той, який обрав позивач, може бути використаний для захисту інших прав або інтересів, а не тих, за захистом яких позивач звернувся до суду, суд визнає обраний позивачем спосіб захисту неналежним і відмовляє у позові.

У тому ж випадку, якщо заявлена позовна вимога взагалі не може бути використана для захисту будь-якого права чи інтересу, оскільки незалежно від доводів сторін спору суд не може її задовольнити, така вимога не може розглядатися як спосіб захисту.

Враховуючи те, що обраний позивачем спосіб захисту суперечить вимогам закону та на даний час права позивача не порушені, оскільки позивач ОСОБА_1 набула прав забудовника від спадкодавця, суд відмовляє в задоволенні позову.

З цих же підстав суд не приймає визнання відповідачем позову, оскільки таке визнання суперечить закону.

Керуючись ст. 4, 13, 83, 200, 206, 265, 268, 354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області, третя особа без самостійних вимог Радомишльська державна нотаріальна контора про визнання права власності на об`єкт незавершеного будівництва: житловий будинок АДРЕСА_5 , ступінь готовності якого становить 41%, в порядку спадкування за законом відмовити повністю.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя О. В. Мельник