УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.07.2022 Справа №607/8787/22 Провадження № 2/607/2614/2022

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В. під час вирішення питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна об`єктами спільної сумісної власності та визнання права власності

УСТАНОВИВ:

13.07.2022 ОСОБА_1 подала до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області зустрічний позов до ОСОБА_2 про визнання майна об`єктами спільної сумісної власності та визнання права власності. Ціна позову 142317,64 грн.

Ознайомившись зі змістом зустрічної позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Частиною 1 ст. 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема : 1) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; 2) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 3) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Крім цього, ч. 4 ст. 177 ЦПК України визначає, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим подана зустрічна позовна заява вказаним вимогам закону не відповідає з огляду на таке.

Так, у зустрічній позовній заяві зазначено, що ціна позову становить 142317,64 грн.

На підтвердження вартості спірного нерухомого майна, а саме земельних ділянок з кадастровими номерами :03:013:0212 та :03:011:0021 позивачем за зустрічним позовом долучено копії договорів купівлі-продажу земельних ділянок від 18.09.2017, зі змісту яких вбачається, що земельні ділянки були придбані за ціною 37000 грн кожна. Однак зазначені договори купівлі-продажу не є беззаперечними доказами вартості таких земельних ділянок станом на даний час, оскільки купівля даного майна здійснювалась ще у вересні 2017 року.

Більше того на підтвердження того, що вказані земельні ділянки є спільною сумісною власністю подружжя позивачем за зустрічним позовом долучено копії витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 97635830 та № 97631699 від 18.09.2017. Разом з тим вказані витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності підтверджують право власності на об`єкти нерухомого майна станом на 18.09.2017 та не можуть бути доказами, які підтверджують право власності на це майно станом на 13.07.2022, тобто на момент звернення до суду з даним позовом.

Також однією з позовних вимог позивач за зустрічним позовом просить визнати за нею право власності на 1/2 частку транспортного засобу марки «Peugeot» моделі «308», 2011 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 . Разом з тим до матеріалів зустрічної позовної заяви не долучено жодних доказів на підтвердження права власності на цей автомобіль. Позивач за зустрічним позовом у позовній заяві вказала, що оформлення придбаного автомобіля було здійснене шляхом оформлення довіреності на розпорядження автомобілем. Однак докази на підтвердження цих обставин до зустрічної позовної заяви не додані. Так само позивачем за зустрічним позовом не надано доказів на підтвердження вартості вказаного автомобіля.

Указане позбавляє суд можливості встановити дійсну ціну зустрічного позову та відповідно визначити, чи вірно сплачений позивачем за зустрічним позовом судовий збір за подання до суду даної зустрічної позовної заяви.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_1 слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом: 1) подання позовної заяви у новій редакції із зазначенням ціни позову та наданням відповідних доказів, що підтверджують вартість спірного майна та відповідно ціну позову; 2) надання доказів на підтвердження права власності на спірне майно станом на даний час, у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи.

Також у разі необхідності позивач має додатково сплатити судовий збір з урахуванням доведеної належними доказами ціни позову.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків зустрічної позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити десять днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 176, 177, 185 ч. 1, 2, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна об`єктами спільної сумісної власності та визнання права власності, надавши позивачеві за зустрічним позовом строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки зустрічної позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачеві за зустрічним позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

СуддяІ. В. Марциновська