ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/961/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" липня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.,

при секретарі АВДЄЄВІЙ Т.В.,

за участю сторін:

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

представника відповідача: ОСОБА_3 ;

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Києві матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання державних актів про право приватної власності на землю недійсними, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння. Просив витребувати у відповідача на свою користь земельну ділянку № НОМЕР_1 за кадастровим номером :90:526:0015, загальною площею 0,0504 га для ведення підсобного сільського господарства, за адресою АДРЕСА_1 та земельну ділянку № НОМЕР_2 за кадастровим номером :90:526:0007, загальною площею 0,0497 га для ведення підсобного сільського господарства, за адресою АДРЕСА_1 .

13.07.2022 року, через канцелярію суду, надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання державних актів про право приватної власності на землю недійсними, разом з якою позивачем за зустрічним позовом подано клопотання про поновлення пропущеного строку на подання зустрічної позовної заяви.

Вивчивши матеріали цивільної справи та матеріали зустрічної позовної заяви, оцінивши наведені позивачем за зустрічним позовом підстави для прийняття зустрічного позову, суд приходить до наступного.

За правилами частини першої та другої ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

За змістом заявленого представником відповідача клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову, останній послався на те, що у підготовчому засіданні судом задоволено клопотання позивача про долучення доказів та після ознайомлення з ними було виявлено, що бланки державних актів на землю не виготовлялися і є підробними та, оскільки вказані докази позивачем залучені лише у підготовчому засіданні 08 грудня 2021 року, вважає, що строк на подання зустрічного позову пропущено ним з поважних причин.

Водночас, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12 жовтня 2021 року дану цивільну справу прийнято до свого провадження, клопотання про долучення доказів, на які послався представник відповідача як на підставу для поновлення пропущеного строку, подано до суду 25 листопада 2021 року та цього ж дня направлено відповідачу та його представнику, розглянуто та долучено судом до матеріалів справи в підготовчому судовому засіданні, яке відбулось 08 грудня 2021 року.

Тобто, судом встановлено, що представник відповідача ОСОБА_3 , будучи обізнаним про наявність відповідних доказів, які подані до суду 25 листопада 2021 року, направлені йому цього ж дня та долучені до матеріалів справи у підготовчому судовому засіданні, яке відбулось 08 грудня 2021 року, звернувся до суду з зустрічним позовом лише 13 липня 2022 року, за сплином більш ніж півроку після проведення вказаного судового засідання, а тому суд критично оцінює викладені у зустрічній позовній заяві посилання на наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду як на підставу для поновлення відповідного строку.

Інших доказів стосовно наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду представником відповідача не надано.

У відповідності до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Також, ч. 1 ст. 127 ЦПК України визначає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Водночас, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Вивчивши мотиви представника відповідача ОСОБА_4 - адвоката Євсєєва В.В. щодо поважності причин пропуску законодавчо встановленого строку звернення до суду з зустрічною позовною заявою та враховуючи те, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з відповідною заявою, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, а також підтверджені належними доказами, суд вважає, що відсутні підстави для визнання їх поважними, а відтак відмовляє у поновленні пропущеного строку на подання зустрічної позовної заяви.

При цьому, у відповідності до частини третьої ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Таким чином, враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне повернути зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання державних актів про право приватної власності на землю недійсними.

Враховуючи викладене та керуючись стст. 193, 194, 258-261, 268, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_4 у поновленні пропущеного процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання державних актів про право приватної власності на землю недійсними - повернути позивачу.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом його право звернення до суду з відповідними вимогами шляхом подання позову до суду з дотриманням вимог територіальної (альтернативної) підсудності в залежності від предмету позову.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.