У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Кулай О.М.,

представника позивача Бондаренка М.М. ,

представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Коноваленка Є.Л.,

відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

встановив:

05.12.2018 позивач звернувся із вказаним позовом до Подільського районного суду міста Києва.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2018 справу було передано у провадження судді Васильченка О.В.

Ухвалою судді Васильченка О.В. від 25.04.2019 відкрито провадження у справі за вказаним позовом та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

До початку розгляду справи по суті, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.04.2021 справу передано у провадження судді Подільського районного суду міста Києва Ковбасюк О.О., оскільки суддю Васильченка О.В. згідно з рішенням Вищої ради правосуддя № 798/0/15-21 від 08.04.2021 звільнено з посади судді Подільського районного суду міста Києва у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Згідно з ухвалою судді Ковбасюк О.О. від 07.05.2021 справу прийнято до свого провадження та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судовому засіданні 15.02.2022, до початку розгляду справи по суті представник позивача заявив клопотання про залишення без розгляду відзиву відповідача ОСОБА_2 , який надійшов до суду 22.09.2020, вказуючи на те, що його подано із пропуском строку, встановленого судом, та клопотання про поновлення відповідного строку відповідачем не заявлено.

З метою надання можливості представнику відповідача ОСОБА_2 висловити свої доводи щодо вказаного клопотання представника позивача судом по справі було оголошено перерву.

Після перерви, в судовому засіданні 22.02.2022 представник позивача підтримав подане клопотання.

Представник відповідача ОСОБА_2 заперечив щодо його задоволення, вказуючи на те, що відповідач ОСОБА_2 був позбавлений можливості надати відзив на позовну заяву у встановлений судом строк у зв`язку із запровадженням обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Як встановлено судом із матеріалів справи, 21.02.2022 відповідачем ОСОБА_2 подано через канцелярію суду клопотання про поновлення пропущеного строку на подання відзиву, в якому він посилається на положення ч.3 Розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, яким визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COV1D-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Крім того, в судовому засіданні з`ясовано, що 22.02.2022 до суду надійшов відзив на позовну заяву від відповідача ОСОБА_3 , в якому останній також просить поновити йому строк на його подання. В обґрунтування такого клопотання відповідач зазначив, що копії ухвали суду від 24.05.2019, а також копій позовної заяви із додатками він не отримував, а отримав їх лише 18.02.2022 безпосередньо в суді.

Представник позивача щодо вказаного клопотання заперечив та просив залишити відзив відповідача ОСОБА_3 без розгляду.

Заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до вимог ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України)

Як встановлено судом із матеріалів справи, провадження у справі відкрито ухвалою судді від 25.04.2019.

Цією ж ухвалою відповідачам встановлено п`ятнадцятиденний строк на подання відзиву з дня отримання копії ухвали суду.

25.04.2019 судом учасникам справи було направлено судові повістки про виклик до суду разом із відповідними додатками, зокрема, відповідачам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було надіслано копію ухвали суду та копію позовної заяви разом із додатками до неї на адресу АДРЕСА_1 .

Факт надіслання судових повісток із відповідними додатками, зокрема, підтверджується реєстром відправки, який міститься в автоматизованій системі документообігу суду та який був перевірений судом.

Матеріалами справи також підтверджується, що 07.11.2019 відповідачем ОСОБА_2 було подане до суду клопотання про відкладення розгляду справи, в якому він, крім того, просив надіслати на його адресу копію позовної заяви із додатками та надати йому можливість ознайомитися з матеріалами справи.

Зі змісту вказаного клопотання також вбачається, що з матеріалами справи відповідач ОСОБА_2 був ознайомлений 26.11.2019.

Відзив на позовну заяву відповідачем ОСОБА_2 подано до суду 22.09.2020, а клопотання про поновлення строку для подання відзиву - 21.02.2022.

Як з`ясовано судом, у тому числі із пояснень відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судовому засіданні, зареєстрованим місцем реєстрації та проживання усіх трьох відповідачів по справі є АДРЕСА_1 .

Ця ж адреса вказана відповідачами у їхніх письмових заявах та клопотаннях, поданих до суду, у тому числі була зазначена відповідачем ОСОБА_2 у вищевказаній заяві про ознайомлення з матеріалами справи.

Згідно з матеріалами справи усі судові повістки про виклик до суду направлялися всім відповідачам на адресу АДРЕСА_1 .

Із урахуванням наведеного, суд прийшов до переконання, що наведені відповідачем ОСОБА_2 доводи щодо неотримання ним копії ухвали суду про відкриття провадження та копії позовної заяви із додатками є необґрунтованими, а тому суд вважає, що відзив відповідачем ОСОБА_2 подано з пропуском строку, встановленого ухвалою суду від 24.05.2019.

При цьому, із урахуванням того, що дана справа перебуває у провадженні суду з 24.05.2019, тобто майже 1 рік 9 місяців, суд відхиляє доводи відповідача щодо поважності причини пропуску ним строку на подання відзиву у зв`язку з із запровадженням обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, у зв`язку з чим не вбачає підстав для поновлення відповідачу такого строку.

Що стосується відзиву відповідача ОСОБА_3 , то такий поданий до суду лише 22.02.2022.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на його подання відповідач ОСОБА_3 вказує на те, що жодних судових повісток чи будь-яких інших процесуальних документів від суду він не отримував, про розгляд даної справи у суді він дізнався нещодавно від відповідача ОСОБА_2 , який є його батьком, та із матеріалами справи він ознайомився безпосередньо у суді лише 18.02.2022.

Наявною в матеріалах справи заявою відповідача ОСОБА_3 підтверджується факт ознайомлення його із матеріалами справи 18.02.2022.

Разом із цим, суд вважає, що вказана обставина не свідчить про те, що про розгляд справи йому не було відомо раніше, як і про те, що копії ухвали про відкриття провадження від 25.04.2019 та позовної заяви із додатками він не отримував.

Крім того, як зясовано судом із пояснень відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні, про розгляд справи у суді йому було відомо від його батька.

Враховуючи наведене, суд вважає, що відзив відповідача ОСОБА_3 також подано з пропуском строку, встановленого ухвалою суду від 24.05.2019.

При цьому, із урахуванням тривалості розгляду даної справи судом, а також приймаючи до уваги наявні в матеріалах справи відомості щодо належного повідомлення усіх відповідачів щодо дати, часу та місця розгляду справи, суд не вбачає підстав для поновлення відповідачу ОСОБА_3 строку на подання відзиву.

Окремо суд звертає увагу на те, що із заявою про продовження встановленого судом процесуального строку до закінчення цього строку ні відповідач ОСОБА_2 , ні відповідач ОСОБА_3 до суду не зверталися.

Згідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Судом також враховується стала практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Враховуючи вищезазначене, приймаючи до уваги те, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового засідання, у встановлений судом строк відзив на позов та клопотання про поновлення строку на його подання не подали, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні клопотань відповідачів про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позов та залишення поданих ними відзивів без розгляду.

Згідно з ч.2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 126, 127, 178, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позов у справі №758/16086/18 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, відмовити.

Відзив відповідача ОСОБА_2 , поданий до суду 22.09.2020, залишити без розгляду.

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позов у справі №758/16086/18 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, відмовити.

Відзив відповідача ОСОБА_3 , поданий до суду 22.02.2022, залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. О. Ковбасюк