ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/431/22
провадження № 2/753/3477/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2022 року Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.;

при секретарі ДАНЬКО В.В.;

за участю сторін: не з`явились;

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» (далі по тексту - позивач, КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту - відповідач 1, ОСОБА_1 ), ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач 2, ОСОБА_2 ), ОСОБА_3 (далі по тексту відповідач 3, ОСОБА_3 ) про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є споживачами центрального опалення та гарячої води, які постачає їм позивач за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідачі своєчасно не сплачували кошти за надані позивачем послуги, у зв`язку з чим, за ними утворилась заборгованість, яку позивач просить суд стягнути з відповідачів з урахуванням нарахованих штрафних санкцій.

17 січня 2022 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача, згідно якої вбачається що в квартирі за вищевказаною адресою зареєстрованим значиться ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 18 січня 2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Одночасно, даною ухвалою було витребувано інформацію з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» щодо зареєстрованого права власності на нерухоме майно, розташованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 .

02 лютого 2022 року, на виконання вимог ухвали суду від 18.01.2022, з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надійшла інформація, згідно якої вбачається, що квартира розташована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 у рівних долях, зокрема по 1/4 частині за кожним, на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 15.08.1996 року.

18 лютого 2022 року представник позивача подала клопотання про залучення співвідповідачів разом з уточненою позовною заявою.

18 лютого 2022 року судом здійснено запит до електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . Згідно наданої відповіді від 23.02.2022 року вбачається, що за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрованими значаться ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а ОСОБА_4 вибула на підставі документа про смерть.

Ухвалою суду від 14 квітня 2022 року здійснено перехід до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено її розгляд в судове засідання.

Ухвалою суду від 09 серпня 2022 року залучено до участі у справі в якості співвідповідачів: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

В судове засідання, яке відбулося 20 жовтня 2022 року, сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. При цьому, в матеріалах справи міститься клопотання позивача про розгляд справи без її участі.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) суд зобов`язаний відкласти судовий розгляд справи в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Частиною 3 ст. 223 ЦПК України також визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Суд бере до уваги, що позивач та відповідачі були належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду справи, будь-яких заяв/клопотань про відкладення розгляду справи або з інших процесуальних питань від них не надходило, а також враховуючи строки розгляду справи, суд визнає за можливе проводити судовий розгляд справи за відсутністю сторін, які були належним чином повідомленими про день та час судового засідання, на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_2 , яка належить їм на праві власності по 1/4 частини у кожного, що підтверджується з наданою інформацією Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», а також договором купівлі-продажу, посвідченого 15.08.1996 року.

Однак, ОСОБА_4 за вищевказаною адресою вибула на підставі документу про її смерть від 22.02.2019.

Відповідно до стст. 319, 322 Цивільного кодексу України (далі по тесту ЦК України) власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить.

Згідно ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний утримувати майно, що йому належить.

Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління, регулює Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», стаття 7 якого визначає, що кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника, своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги.

За положенням статті 20 Закону № 1875-IV споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Системний аналіз вищенаведених положень закону та нормативно-правових актів в їх сукупності дає підстави для висновку, що кожний власник (співвласник) приміщення у багатоквартирному будинку є одночасно співвласником спільного майна будинку, зокрема, приміщень загального користування.

З огляду на те, що зобов`язання по оплаті вартості житлово-комунальних послуг покладається на споживача законом, відсутність оформленого між сторонами письмового договору на надання таких послуг в даному випадку на вирішення справи не впливає і не може бути підставою для звільнення відповідачів від їх оплати.

Як встановлено судом, розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2018 № 591 КП «Київтеплоенерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам. Отже, з 01.05.2018 року надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води здійснює КП «Київтеплоенерго».

Відповідно до абзацу 10 частини першої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо - та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.

За приписом ч. 7 ст. 26 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання.

На виконання вимог Закону КП «Київтеплоенерго» підготовлено та опубліковано договір про надання послуг та централізованого опалення та постачання гарячої води в газеті «Хрещатик» від 28.03.2018 № 34 (5085). Зміст зазначеного договору відповідає змісту типового договору, затвердженого Правилами. Такі договори є договорами приєднання, а отже може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови.

Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Згідно ст. 642 ЦК України відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є власниками квартири АДРЕСА_2 , а отже є споживачами житлово-комунальних послуг за даною адресою.

Відповідно до ст. 20 Закону «Про житлово-комунальні послуги», пп. 18, 20, 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджені Постановою КМУ від 21 липня 2005 року №630, споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.

Відсутність договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг.

Згідно з п. 21 Правил, у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання, з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалювальної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та додатково за перевищення розрахункової потужності приладів опалення (радіаторів) згідно з законодавством.

Пунктом 30 Правил встановлено що, споживач зобов`язаний: 1) оплачувати послуги в установлені договором строки; 2) забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору; 3) дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; 4) забезпечувати цілісність квартирних засобів обліку та не втручатися в їх роботу; 5) у разі несвоєчасного внесення плати за послуги сплачувати пеню у встановлених законом та договором розмірі; 6) виконувати інші обов`язки відповідно до законодавства.

За нормою п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

За ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачі не належним чином сплачують за надані їм житлово-комунальні послуги у зв`язку з чим, згідно з розрахунком позивача, за ними утворилась заборгованість, що станом на 01 листопада 2021 року становить 51 209,13 грн., яка складається з заборгованості за послуги з постачання гарячої води та послуги постачання з централізованого опалення.

За приписами стст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не допускається Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не відмовлялися від надання позивачем житлово-комунальних послуг та отримували їх, разом з тим своєчасно не вносили плату за користування, у зв`яжу з чим за ними утворилась заборгованість станом на 01 листопада 2022 у розмірі 51 209,13 грн., яка складається з заборгованості за послуги з постачання гарячої води та послуг з централізованого опалення, що підтверджується копіями наявних рахунків в матеріалах справи.

При цьому, оскільки вимоги позивачем заявлені лише до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а вони є власниками нерухомого майна, за якими надавались відповідні послуги у рівних долях по 1/4 частині у кожного, правонаступники (спадкоємці) ОСОБА_4 до участі у справі у якості відповідача не залучались, спадкова справа щодо померлої не витребовувалась, відповідних клопотань від позивача протягом розгляду справи не надходило, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідачів заборгованості пропорційно розміру їх часток у власності у сумі 38 406,84 грн, а саме по 12 802,28 грн. з кожного (51 209,13:4 - 12 802,28).

Частина 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно чч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідачами, всупереч положенню ч. 1 ст. 81 ЦПК України не надано належних та допустимих доказів своєчасної та у повному обсязі сплати наданих їм житлово-комунальних послуг та відсутності заборгованості перед позивачем по оплаті цих послуг.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню шляхом стягнення з відповідачів на користь позивача суми заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води у розмірі 38 406,84 грн по 12 802, 28 грн. з кожного.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Отже, з відповідачів на користь позивача необхідно стягнути судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі 1 702,50 грн., а саме по 567,50 грн. з кожного.

Враховуючи викладене та керуючись стст. 22, 319, 322, 512, 514, 525, 526, 610, 612 ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги»; стст. 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - невідомо), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - невідомо) на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» (, місцезнаходження: м. Київ, площа І. Франка, 5) заборгованість у розмірі 38 406,84 грн. по 12 802,28 грн. з кожного, яка складається з заборгованості за спожиті послуги з централізованого постачання гарячої води та за спожиті послуги постачання з централізованого опалення, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 702,50 грн. - по 567,50 грн. з кожного.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.