справа № 631/871/21
провадження № 2/631/186/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2022 року смт Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Пархоменко І. О.,

при секретарі - Бондаренко І. М.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до СТАРОВІРІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ КРАСНОГРАДСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_2 звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області від імені та в інтересах ОСОБА_1 з позовом до СТАРОВІРІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ КРАСНОГРАДСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , актовий запис № 24 складений СТАНИЧНЕНСЬКОЮ СІЛЬСЬКОЮ РАДОЮ НОВОВОДОЛАЗЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ. За життя ОСОБА_3 залишила заповіт, за яким майно заповідала онуку ОСОБА_1 . Позивач не був повідомлений нотаріусом або виконавчим комітетом СТАНИЧНЕНСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ про наявність заповіту, тому в шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця не звернувся до нотаріуса НОВОВОДОЛАЗЬКОГО РАЙОННОГО НОТАРІАЛЬНОГО ОКРУГУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ з заявою про прийняття спадщини за заповітом. Пізніше ОСОБА_1 випадково знайшов заповіт у будинку. Просив позов задовольнити та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 03 вересня 2021 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до СТАРОВІРІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ КРАСНОГРАДСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд цивільної справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження (а. с. 18-19).

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 20 грудня 2021 року за клопотанням представника позивача ОСОБА_2 витребувано від НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 32-33).

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 19 січня 2022 року закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до СТАРОВІРІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ КРАСНОГРАДСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні (а. с. 55).

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить провести розгляд справи за його відсутності.

Відповідач СТАРОВІРІВСЬКА СІЛЬСЬКА РАДА КРАСНОГРАДСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ не направила свого представника для участі у судовому засіданні, надала заяву, відповідно до якої не заперечує проти позову та просить розглядати справу без участі представника відповідача.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , про що 14 травня 2014 року СТАНИЧНЕНСЬКОЮ СІЛЬСЬКОЮ РАДОЮ НОВОВОДОЛАЗЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ зроблено актовий запис № 24 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 (а. с. 6).

Після смерті спадкодавця залишилась спадщина.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що передбачено приписами ст. 1217 ЦК України.

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За приписами ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

З заповіту, посвідченому секретарем СТАНИЧНЕНСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ НОВОВОДОЛАЗЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 10 липня 2006 року, зареєстрованому в реєстрі за № 99, вбачається, що ОСОБА_3 заповіла все своє майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 7, 43).

За змістом ч. 1, 2 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, як визначено ч. 1 ст. 1269 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Під час розгляду справи судом було досліджено належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи № 19/2021, заведеної 19 лютого 2021 року державним нотаріусом ЧЕТВЕРТОЇ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ, виконуючою обов`язки державного нотаріуса НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ, щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 Савченко ОСОБА_4 та встановлено наступне (а. с. 37-50).

19 лютого 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори с заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті рідної баби ОСОБА_3 (а. с. 38).

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 63623469 від 19 лютого 2021 року, вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 відсутня (а. с. 40).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) № 63623502 від 19 лютого 2021 року, наявний заповіт, складений ОСОБА_3 та посвідчений 10 липня 2006 року (а. с. 41).

19 лютого 2021 року державним нотаріусом ЧЕТВЕРТОЇ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ, виконуючою обов`язки державного нотаріуса НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ була заведена спадкова справа № 19/2021 після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 63623693 від 19 лютого 2021 року (а. с. 42).

ОСОБА_3 заповіла все своє майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заповіт посвідчено секретарем СТАНИЧНЕНСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ НОВОВОДОЛАЗЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 10 липня 2006 року, зареєстровано у реєстрі за № 99 (а. с. 7, 43).

Згідно з довідкою СТАРОВІРІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ КРАСНОГРАДСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ № 38 від 17 лютого 2021 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована у АДРЕСА_1 з 28 травня 1966 року по день смерті. На день смерті проживала одна (а. с. 49).

Постановою від 12 червня 2021 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії державний нотаріус ЧЕТВЕРТОЇ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ, виконуюча обов`язки державного нотаріуса НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ Козелько Т. М. відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а. с. 9, 50).

Таким чином, судом встановлено, що спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем не проживав та протягом строку, встановленого законом, не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, позивач звернувся з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Таким чином, судом встановлено, що між сторонами виникли спадкові правовідносини, які регулюються Цивільним кодексом України.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відтак, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані у разі, якщо: по-перше, у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а по-друге, ці обставини визнані судом поважними.

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 зазначено те що він не був обізнаний про наявність заповіту,. Складеному ОСОБА_3 .

За змістом ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Верховний Суд у постанові від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18 зазначив, що при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень ст. 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом

публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Розділ ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), встановлює порядок вчинення окремих видів нотаріальних дій.

Згідно з п. 1.2, 2.2, 2.3, 4.1, 4.14 глави 10 при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

При заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

У разі наявності заповіту нотаріусу подається його оригінал чи дублікат. Повна інформація про заповіт, який було посвідчено іншим нотаріусом, витребовується нотаріусом шляхом направлення запиту.

При видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріус перевіряє наявність підстав для закликання до спадкування за законом осіб, які подали заяви про видачу свідоцтва.

При видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти .

Отже, закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Оскільки ОСОБА_1 був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_3 не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд доходить висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Частиною ч. 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, що передбачено ст. 16 ЦК України.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (стаття 13 ЦПК України)

Згідно зі змістом ч. ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

За частиною 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Стаття 76 ЦПК України, передбачає, що доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Положеннями частин 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Беручи до уваги те, що позивач пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, суд вважає що позов ОСОБА_1 є обгрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 15, 16, 1216, 1218, 1220, 1261, 1268 - 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України у від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. 4, 12, 13, 76 - 81, 95, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до СТАРОВІРІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ КРАСНОГРАДСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визнати причини пропуску строку прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , поважними.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається учасниками справи до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання чи перебування: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач: СТАРОВІРІВСЬКА СІЛЬСЬКА РАДА КРАСНОГРАДСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ, місцезнаходження: 63250, Харківська область, с. Старовірівка, вул. Центральна, буд. 60, .

Суддя І. О. Пархоменко