Справа № 754/9132/21
У Х В А Л А

Іменем України

19 грудня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя особа: Відділ державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції в м. Києві про стягнення заборгованості по аліментах та пені,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа: Відділ державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції в м. Києві, в якій просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за аліментами за період з червня 2008 року по серпень 2010 року на утримання сина в розмірі 18084,00 грн., неустойку за несплату аліментів за період з червня 2008 року по лютий 2021 року в сумі 192 119,36 грн. та витрати на правову допомогу адвоката в сумі 7000,00 грн.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22.06.2021 позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Позивачем, на виконання ухвали від 22.06.2021, подано позовну заяву про стягнення заборгованості по аліментах та пені (уточнену).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.07.2021 прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 30 вересня 2021 року.

30.09.2021 розгляд справи відкладено на 22.11.2021 за клопотанням представника позивача.

27.10.2021 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву.

Розгляд справи 22.11.2021 відкладено на 12.01.2022 за клопотанням представника позивача, для надання йому можливості ознайомитись з відзивом на позовну заяву.

Ухвалою суду від 12.01.2022 клопотання представника відповідача задоволено та витребувано з Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) матеріали виконавчого провадження 9519320 для огляду судом в оригіналі, а також зобов"язано надати їх копії для долучення до матеріалів даної цивільної справи, а також визнано обов`язковою явку старшого державного виконавця Савенкової О.В. до суду. Судом відкладено розгляд справи на 24.02.2022.

14.02.2022 від Деснянським районним відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надано належним чином засвідчені копії матеріалів виконавчого провадження 9519320.

Розгляд справи 24.02.2022 не відбувся. Наступне судове засідання призначено на 30.06.2022.

30.06.2022 розгляд справи відкладено на 20.09.2022 за клопотанням державного виконавця Савенкової О.В.

Розгляд справи 20.09.2022 та 17.11.2022 не відбувся. Наступне судове засідання призначено на 21.11.2022.

У судове засідання 21.11.2022 представник відповідача з`явилась, однак позивач, її представник та представник третьої особи не з`явились, хоча про розгляд справи повідомлялись належним чином. Судом відкладено розгляд справи на 19.12.2022 для повторного виклику учасників справи.

У судове засідання 19.12.2022 учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. При цьому, судом встановлено, що позивачка не з`явилася повторно.

Позивачка повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судових повісток на адресу її місця проживання ( АДРЕСА_1 ), проте судова повістка повернулась до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (судова повістка на 19.12.2022).

Відповідно до положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Диспозитивність цивільного судочинства передбачає можливість учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зокрема право позивача у односторонньому порядку відмовитися від судового захисту заявленої ним вимоги.

Частинами першою - третьою статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Крім того, звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України, є безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Також, прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді (Рішення Суду у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Належним чином повідомлена позивачка повторно не з`явилася в судове засідання, письмових пояснень щодо причин неможливості прибути до суду від неї не надходило.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, позов залишається без розгляду.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За наведених вище обставин, суд вважає, що наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Суд роз`яснює, що відповідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя особа: Відділ державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції в м. Києві про стягнення заборгованості по аліментах та пені залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК