У Х В А Л А

Іменем України

23 лютого 2022 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у здійсненні виховання та спілкування з онукою та встановлення графіку побачень з онукою,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року до Деснянського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у здійсненні виховання та спілкування з онукою та встановлення графіку побачень з онукою, в якій просить суд:

- зобов`язати ОСОБА_2 не перешкоджати зустрічам і спілкуванню ОСОБА_1 з онукою, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визначити способи участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні онуки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом встановлення наступного графіка побачень:

Перша субота кожного місяця з 11.00 год. до 19.00 год., в місті Києві, як за місцем проживання батька ОСОБА_4 , так і з можливістю відвідування дитячих розвиваючих, розважальних та спортивних закладів чи парків відпочинку, враховуючи стан здоров`я дитини з дотриманням режиму харчування та сну.

Наступний день після дня народження дитини (13 лютого), в присутності батька, якщо даний день буде вихідним, то з 10.00 год. до 19.00 год., якщо робочим днем, то з 18.00 до 20.00, в м. Києві, як за місцем проживання батька ОСОБА_4 , так і з можливістю відвідування дитячих розвиваючих, розважальних та спортивних закладів чи парків відпочинку, враховуючи стан здоров`я дитини.

Відвідування онукою місця проживання бабусі та дідуся (у супроводі бабусі) за адресою: АДРЕСА_1 , з можливістю відвідування дитячих розвиваючих, розважальних та спортивних закладів чи парків відпочинку у м. Полтава та області або спільного відпочинку бабусі, дідуся та онуки на території України (з обов`язковим повідомленням мами адреси перебування онуки): в лютому, починаючи з третьої неділі (неділя - день тижня) місяця на 14 днів, в серпні, починаючи з першої неділі місяця на 14 днів.

Зустрічі проводити без присутності мами. У разі наміру зміни затвердженого графіку спілкування з онучкою, зобов`язати матір дитини, ОСОБА_2 , узгоджувати це питання у письмовій формі у Viber НОМЕР_1 та за ел.адресою ІНФОРМАЦІЯ_2 за 48 годин до запланованої зустрічі.

- стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 1816 грн. 00 коп.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 15.02.2022 відкрито загальне позовне провадження у справі, підготовче засідання призначено на 12 квітня 2022 року.

21 лютого 2022 року позивачем подано заяву про забезпечення позову, в якій просить суд:

«Зобов`язати Відповідачку, ОСОБА_2 до набрання законної сили рішення у справі № 754/18866/21 забезпечувати безперешкодне побачення та спільне проведення часу, спілкування (контакт) Позивачки, з онукою, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

Перша субота кожного місяця з 11.00 год. до 19.00 год. в місті Києві, як за місцем проживання батька ОСОБА_4 , так і з можливістю відвідування дитячих розвиваючих, розважальних та спортивних закладів чи парків відпочинку, враховуючи стан здоров`я дитини з дотриманням режиму харчування та сну;

Наступний день після дня народження дитини (13 лютого), в присутності батька, якщо даний день буде вихідним, то з 10.00 год. до 19.00 год., якщо робочим днем, то з 18.00 до 20.00, в м. Києві, як за місцем проживання батька ОСОБА_4 , так і з можливістю відвідування дитячих розвиваючих, розважальних та спортивних закладів чи парків відпочинку, враховуючи стан здоров`я дитини.

Зустрічі проводити без присутності мами».

Вказана заява мотивована тим, що 13.12.2020 невістка з онукою потайки виїхала з місця їх проживання з сином позивачки і саме тоді почався конфлікт між ними та відповідачкою щодо спілкування з онучкою, адже Відповідачка забрала онучку та почала перешкоджати їм бачитися з нею. Саме через дії Відповідачки, позивачка була змушена звернутися до суду із позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі у вихованні дитини. Оскільки вирішення спору в суді може затягнутися на невизначений час, позивач побоєються, що відсутність спілкування з єдиною онукою, ОСОБА_3 , може в майбутньому негативно вплинути на їх відносини та призвести до втрати емоційного зв`язку, зважаючи на малолітній вік онуки, вона взагалі може забути про позивачку. Позивачка вказує, якщо порівняти негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням законного інтересу, за захистом яких вона звернулася до суду, то заходи забезпечення позову, а саме вільний доступ бабусі до своєї онуки для спілкування, є співмірними із заявленими вимогами.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову з наведених у ній підстав, слід зазначити таке.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів може істотно ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Види забезпечення позову визначені положеннями статті 150 ЦПК України та до них належать: накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; накладення арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановлення обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупинення продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупинення митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Вимогами статті 124 Конституції України визначено принцип обов`язковості судових рішень, який з огляду на положення статей 2, 18, 153 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про забезпечення позову.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року, зазачається, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторони позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

За змістом позовної заяви вбачається, що предметом позовних вимог є усунення перешкод у спілкуванні позивача з онукою та встановлення графіку та місця зустрічей баби з онукою.

Між тим, за змістом заяви про забезпечення позову позивач просить встановити забезпечення позову шляхом визначення місця та часу спілкування дитини з позивачем.

Відповідно ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

При цьому, визначення графіку спілкування онуки ОСОБА_3 з бабою ОСОБА_1 фактично є предметом судового розгляду.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та визначаються судом залежно від фактичних обставин у кожному конкретному випадку, однак будь-який сімейний спір стосовно дитини повинен вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини.

У статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, так як питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду справи по суті і не вирішується судом під час розгляду заяви про забезпечення позову, що узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 16 серпня 2018 року у справі № 910/1040/18.

У абзаці 1 частини десятої статті 150 ЦПК України передбачено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Відтак, забезпечення позову шляхом визначення місця та часу спілкування малолітньої дитини з позивачем фактично є вирішенням спору про суті (задоволенням позову), що є недопустимим на даній стадії судового процесу.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 754/16432/20.

Також, позивачем не доведено, що невжиття заходів забезпечення позову за запропонованим позивачем способом може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів, за захистом яких вони звернулися до суду саме у вказаній позовній заяві про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з онуком.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням правових позицій Верховного Суду, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який позивачка просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд вважає, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у здійсненні виховання та спілкування з онукою та встановлення графіку побачень з онукою - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак