Справа № 201/1606/22
Провадження № 2/201/1772/2022
УХВАЛА

про передачу справи на розгляд іншому суду

17 лютого 2022 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Наумова О.С., ознайомившись із матеріалами позовної заяви Приватного підприємства «Восход» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про стягнення суми збитків, визнання протиправними та скасування наказів,

ВСТАНОВИВ:

16.02.2022р. ПП «Восход» звернулося до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про стягнення суми збитків, визнання протиправними та скасування наказів.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим по справі визначено суддю Наумову О.С.

Позивач просив у позові стягнути збитки, визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, а саме:

- наказ № 4-8055/15-20-СГ від 03.08.2020р., яким затверджено документацію із землеустрою і надана земельна ділянка у власність ОСОБА_3 площею 1,2500 га, в т.ч. пасовища (на складах шлаку доменних відвалів) із земель сільськогосподарського призначення з кадастровим номером № :02:001:0684;

- наказ № 4-8051/15-20-СГ від 03.08.2020р., яким затверджено документацію із землеустрою і надана земельна ділянка у власність ОСОБА_4 площею 2,0000 га, в т.ч. пасовища (на складах шлаку доменних відвалів) із земель сільськогосподарського призначення з кадастровим номером № :02:001:0683;

- наказ № 4-8043/15-20-СГ від 03.08.2020р., яким затверджено документацію із землеустрою і надана земельна ділянка у власність ОСОБА_5 площею 2,0000 га, в т.ч. пасовища (на складах шлаку доменних відвалів) із земель сільськогосподарського призначення з кадастровим номером № :02:001:0682;

- наказ № 4-8046/15-20-СГ від 03.08.2020р., яким затверджено документацію із землеустрою і надана земельна ділянка у власність ОСОБА_6 площею 2,0000 га, в т.ч. пасовища (на складах шлаку доменних відвалів) із земель сільськогосподарського призначення з кадастровим номером № :02:001:0685;

- наказ № 4-8048/15-20-СГ від 03.08.2020р., яким затверджено документацію із землеустрою і надана земельна ділянка у власність ОСОБА_7 площею 2,0000 га, в т.ч. пасовища (на складах шлаку доменних відвалів) із земель сільськогосподарського призначення з кадастровим номером № :02:001:0681.

У позові позивач вказує, що ПП «Восход» відповідно до договору купівлі - продажу № 1200 S/B-1104 від 26.11.2008р. придбало у ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» товар, а саме, шлак доменний, розташований на землях Радушненської селищної ради Криворізького району Дніпропетровської області у орієнтовній кількості 1 730 000 тонн.

ПП «Восход» розроблено завдання на розробку проекту Складу шлаку доменного. Об`єкт введений в експлуатацію Актом вводу в експлуатацію від 14.09.2012р. Рішенням Радушненської селищної ради Криворізького району №79 від 21.09.2012р. «Про присвоєння юридичної адреси об`єкту нерухомості» на об`єкт нерухомості: споруду Склад шлаку доменного присвоїв таку адресу: АДРЕСА_1 .

На підставі рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 25.12.2012р. по справі №10/5005/9726/2012 ПП «Восход» отримано право власності на об`єкт нерухомості: споруду Склад шлаку доменного на доменних відвалах ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», розташований за адресою: 53081, смт. Радушне, вул. Нікопольське шосе, 16 Криворізький район, Дніпропетровської області.

Склад шлаку доменного зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та отриманий витяг з Реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 218 від 25.09.2017р.

Отже, земельна ділянка розташована на території смт. Радушне, що відноситься до Радушненської селищної ради Криворізького району Дніпропетровської області.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 25.05.2020р. (справа № 643/4648/18, провадження № 61-38536св18) висловив таку позицію, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним; про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна; про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна; про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Схожих за змістом висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 11 липня 2019 року у справі № 462/7217/18, від 17 жовтня 2019 року у справі № 461/6956/17.

Предметом позову є стягнення збитків, визнання протиправними та скасування наказів Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, якими затверджено документацію із землеустрою та надані земельні ділянки у власність певних фізичних осіб. При цьому, вказані земельні ділянки розташовані на території Радушненської селищної ради Криворізького району Дніпропетровської області.

Згідно з п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями етапі 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У постанові від 09.09.2020р. у справі № 910/6644/18 Верховний Суд дійшов висновку про те, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

Таким чином на поданий позов розповсюджується правило виключної підсудності, оскільки спір стосується нерухомого майна земельних ділянок, які розташовані на території Радушненської селищної ради Криворізького району Дніпропетровської області.

Розгляд справи судом з порушенням правил виключної підсудності, свідчитиме про те, що справа розглянута некомпетентним (неповноважним) судом. Розгляд і вирішення справи неповноважним судом є підставою для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 378 ЦПК України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що розгляд справи з порушенням правил виключної підсудності призведе до порушення права позивача на розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, а тому вважає, що справа має бути передана на розгляд суду встановленого законом за правилами виключної підсудності, а саме: за місцем знаходженням земельних ділянок, що розташовані у Криворізькому районі Дніпропетровської області.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи недопустимість порушення правил щодо виключної підсудності, з метою дотримання прав сторін на розгляд справи компетентним судом, суд приходить до висновку про необхідність направлення вказаної справи для розгляду до Криворізького районного суду Дніпропетровської області.

Керуючись ст.ст. 30, 31, 260, 261, 353, 378 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом Приватного підприємства «Восход» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про стягнення суми збитків, визнання протиправними та скасування наказів, передати на розгляд до Криворізького районного суду Дніпропетровської області (50002, м. Кривий Ріг, пр. Миру, 5а).

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя О.С. Наумова