Справа № 309/4445/22
Провадження № 2-о/309/426/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд

Закарпатської області

в особі: головуючого - судді Савицький С.А.

з участю секретаря судових засідань Мацунич В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: виконавчий комітет Хустської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернувся із заявою до суду, в якій просить встановити факт постійного догляду за сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що згідно висновків лікарської консультаційної комісії вона потребує постійного стороннього догляду, який він їй забезпечує.

ОСОБА_2 є інвалідом 3 групи з дитинства, має порушення функцій організму, діагноз «вроджена аномалія розвитку лівої верхньої кінцівки» і потребує постійного догляду та має залежність від інших осіб і повну нездатність до самообслуговування, тому догляд за нею здійснює заявник. У зв`язку з тим, що згідно висновків лікарської консультаційної комісії ОСОБА_2 потребує постійного стороннього догляду, то заявник вимушений постійно піклуватися про неї та здійснювати догляд за нею. Догляд за сестрою ОСОБА_2 здійснює тільки заявник, оскільки інших працездатних близьких родичів, які б могли надавати їй допомогу в неї немає, що підтверджується актом обстеження житлово-побутових умов, складеним депутатом Хустської міської ради.

В судове засідання заявник не з`явився, подав до суду заяву, в якій свої вимоги підтримав, справу просить слухати без його участі.

Представник заінтересованої особи - Хустської міської ради в судове засідання не з`явився. Представник Хустської міської ради подав заяву про розгляд справи у відсутності їх уповноваженого представника, проти задоволення заяви не заперечують.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін без фіксування судового процесу.

Оглянувши матеріали справи, перевіривши інші докази, зібрані в справі, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення.

Як вбачається з виписки з протоколу засідання лікарської консультаційної комісії від 11.08.2022 р. ОСОБА_2 є інвалідом 3 групи з дитинства і має вроджену аномалію розвитку лівої верхньої кінцівки і згідно висновку комісії потребує постійного стороннього догляду (а.с.9).

Необхідність здійснення за ОСОБА_2 постійного стороннього догляду підтверджується і висновком про наявність порушення функцій організму, через які невиліковно хворі особи не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися і потребують соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі від 11.08.2022 року (а.с.8).

Із акту обстеження житлово-побутових умов, складеного депутатом Хустської міської ради від 15.08.2022р. вбачається, що ОСОБА_2 згідно виписки з протоколу засідання лкк має значну залежність від інших осіб та потребує постійного стороннього догляду (а.с.12).

ОСОБА_1 є єдиною особою, що здійснює догляд та піклується про сестру ОСОБА_2 , а саме постійно доглядає його, прибирає житло, готує їжу, купує необхідні ліки, продукти харчування, оскільки ОСОБА_2 самостійно не може цього робити.

Згідно витягу з рішення №436 від 01.09.2022 року призначено ОСОБА_1 помічником ОСОБА_2 , 2000 року народження, яка за станом здоров`я потребує постійного стороннього догляду та не може самостійно здійснювати свої права та виконувати обов`язки, з метою надання їй допомоги (а.с.10).

Статтею 1 Закону України "Про реабілітацію інвалідів в Україні" визначено, що обмеження життєдіяльності - це помірно виражена, виражена або значно виражена втрата особою внаслідок захворювання, травми (її наслідків) або вроджених вад здатності до самообслуговування пересування, орієнтації, контролю своєї поведінки, спілкування, навчання, виконання трудової діяльності нарівні з іншими громадянами.

Постійний сторонній догляд - вид догляду, яким забезпечуються інваліди із значно вираженою важкістю, функціональними порушеннями в організмі, зумовленими професійним захворюванням, травмою, що призводять до значного обмеження життєдіяльності, надзвичайною залежністю від постійного стороннього догляду, допомоги або нагляду інших осіб, неспроможні до самообслуговування (не можуть самостійно приймати їжу, забезпечувати туалет, потребують допомоги при прогулянках тощо).

Статтею 315 ЦПК України наведено перелік фактів, що мають юридичне значення, справи про встановлення яких розглядаються судом. Частиною 2 вказаної статті передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України за № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

З огляду на встановлене суд констатує, що заявник правомірно та обґрунтовано ставить вимогу про встановлення факту, що має юридичне значення і на думку суду такі підстави встановлені в судовому засіданні, а тому відповідно до ст. 315 ЦПК України дані вимоги слід задовольнити.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76, 78, 81, 89, 229, 235, 247 ч. 2, 263-265, 314, 315,319 ЦПК України,суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , є єдиною особою, яка здійснює постійний догляд ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що його потребує відповідно до законодавства України.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.