Справа № 461/9282/20 Головуючий у 1 інстанції: Фролова Л.Д.
Провадження № 22-ц/811/974/22 Доповідач в 2-й інстанції: Ніткевич А. В.
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

29 липня 2022 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Ніткевича А.В.,

суддів: Бойко С.М., Копняк С.М.,

перевіривши матеріали апеляційної скарги представника ОСОБА_1 - адвоката Шендер Олени Миколаївни на рішення Галицького районного суду м. Львова від 12 жовтня 2021 року в справі за позовом Акціонерного товариства "Ідея Банк" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором, -

встановив:

Оскаржуваним рішенням Галицького районного суду м. Львова від 12 жовтня 2021 року позов акціонерного товариства «Ідея Банк» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 94 652,15 грн.

Заходи забезпечення позову, вжиті за ухвалою Галицького районного суду міста Львова від 11 листопада 2021 року, шляхом накладення арешту на грошові кошти, які наявні на банківських рахунках, відкритих на ім`я ОСОБА_1 , в межах суми 48 860 (сорок вісім тисяч вісімсот шістдесят) гривень 14 коп., продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Рішення суду оскаржив відповідач, в особі адвоката Шендер О.М., подавши безпосередньо до Львівського апеляційного суду, апеляційну скаргу.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, суд приходить висновку про необхідність визнання апеляційної скарги неподаною та повернення її апелянту виходячи з такого.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково (ч. 1 ст. 352 ЦПК України).

Згідно із ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвалою судді Львівського апеляційного суду від 28.04.2022 апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шендер Олени Миколаївни на рішення Галицького районного суду м. Львова від 12 жовтня 2021 року залишено без руху, для усунення недоліків, а саме апелянту запропоновано у визначений строк сплатити судовий збір згідно закону.

При цьому, в ухвалі, з покликанням на практику касаційного суду, зазначено, що долучена до апеляційної скарги копія посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 від 08.11.2017 не може бути підствою для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, однак предметом позову у цій справі є стягнення заборгованості за кредитним договором, тобто справа не є пов`язаною з порушенням прав ОСОБА_1 як учасника бойових дій.

Копія ухвали надсилалася апелянту на адресу, яка зазначена у апеляційній скарзі, однак ні конверту, ні підтверджень про вручення до суду не поверталося, офіційна електронна пошта у апелянта відсутня.

Разом з цим, 13.07.2022 на адресу апеляційного суду надійшло клопотання представника апелянта Шендер О.М. , у якому і надалі відсутні засоби зв`язку із останнім, як представником, зокрема електронна пошта, при цьому у клопотанні представник зазначає про те, що про ухвалу якою залишено без руху апеляційну скаргу йому стало відомо 12.07.2022 з ЄДРСР, долучивши копію посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 від 08.11.2017 свого довірителя, просить звільнити його від сплати судового збору у даній справі.

Перевіряючи підставність поданого клопотання суд виходить з того, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються ЗУ «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року в справі № 545/1149/17 (провадження № 14- 730цс19).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору є стягнення боргу за договором кредиту, при цьому ОСОБА_1 є відповідачем у такій, тобто особою до якої предявлена матеріально-правова вимога та за захистом своїх прав не звертався.

Таким чином, вказаний спір, як і субєктний склад такого не відноситься до категорій справ, пов`язаних з порушенням прав, як учасника бойових дій, тому скаржник не може бути звільненим від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Кожна особа несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Згідно із ч. 2 ст. 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини першої статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Протягом всього перебування справи в апеляційному суді недоліки скарги в частині сплати судового збору не усунуто, з клопотанням про продовження строку відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України, для усунення недоліків апеляційної скарги, апелянт до апеляційного суду не зверталася.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"», із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан.

У подальшому, відповідними Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні продовжено і такий триває і на час розгляду даного процесуального питання.

Крім цього, Рада суддів України оприлюднила рекомендації роботи судів в умовах воєнного стану, зокрема, у п. 6 рекомендувала по можливості продовжувати процесуальні строки щонайменше до закінчення воєнного стану.

Разом з цим, враховуючи, що особа, яка подала апеляційну скаргу не повідомила суду про те, що не може усунути недоліки апеляційної скарги через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступу до лав Збройних Сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, тощо, колегія суддів вважає, що є наявні підстави для визнання скарги неподаною та повернення її апелянту.

У звязку з наведним питання поновлення строку на апеляційне оскарження суд не вирішує.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шендер Олени Миколаївни на рішення Галицького районного суду м. Львова від 12 жовтня 2021 року вважати неподаною та повернути скаржнику.

Роз`яснити, що повернення скарги особі, яка її подала, не позбавляє можливості подати апеляційну скаргу повторно, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Копії матеріалів апеляційної скарги, протокол розподілу та оригінал ухвали, постановленої за результатами перевірки такої надіслати до Галицького районного суду м. Львова для доручення до матеріалів справи № 461/9282/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її постановлення.

Головуючий: А.В. Ніткевич

Судді: С.М. Бойко

С.М. Копняк