Провадження № 2/761/3960/2022
У Х В А Л А

про передачу справи за підсудністю

17 лютого 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Таратінова Д.І.,

за участі:

представника позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хоменко Вікторія Валеріївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року ОСОБА_4 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хоменко Вікторія Валеріївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У своїй позовній заяві просить суд визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_4 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 (громадянина Російської Федерації), що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням законної сили.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року було відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

07 лютого 2022 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 .

Одночасно з цим надійшло клопотання про направлення справи за підсудністю.

У своєму клопотанні представник відповідача просить суд передати матеріали цивільної справи №761/44983/2021 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус КМНО Хоменко Вікторія Валеріївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва (03127 м. Київ, вул.Потєхіна,14-а).

Своє клопотання обґрунтував тим, що спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини та має виключну підсудність, тобто повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна: АДРЕСА_1 відноситься територіально до Голосіївського району м. Києва.

Представник позивача щодо задоволення вказаного клопотання заперечував.

Відповідач разом зі своїм представником вказане клопотання підтримали, просили задовольнити.

Третя особа у судове засідання не з`явився, повідомлявся судом про дату, час та місце розгляду справи належним чином.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Таким чином, суд доходить до висновку, що неявка третьої особи, який повідомлений належним чином не перешкоджає розгляду клопотання.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

У п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01 березня 2014 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» № 3 роз`яснено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ч. 1 ст. 114 ЦПК). Згідно з положеннями ст. 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2021 у справі № 911/2390/18.

Тобто, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають з приводу нерухомого майна.

Таким чином спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини та має виключну підсудність, тобто повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна: АДРЕСА_1 відноситься територіально до Голосіївського району м. Києва.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (стаття 125 Конституції України).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом (частина 1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 даної статті встановлено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини та має виключну підсудність, позовну заяву необхідно передати за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва.

Керуючись ст. ст. 27, 31, 32, 187, 353-354 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Передати справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хоменко Вікторія Валеріївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва (адреса: 03127, м. Київ, вул. Полковника Потєхіна, 14-а).

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: