Справа № 442/5414/21 Головуючий у 1 інстанції: Медведик Л.О.
Провадження № 22-ц/811/4449/21 Доповідач в 2-й інстанції: Савуляк Р.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Савуляка Р.В.,

суддів: Мікуш Ю.Р., Приколоти Т.І.

за участі секретаря: Савчук Г.В.,

без участі сторін, розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи в місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «СВП Плюс» на рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 18 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «СВП ПЛЮС», за участю третьої особи Головного управління держпродспоживслужби у Львівській області про захист прав споживача,-

ВСТАНОВИЛА:

рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 18 листопада 2021 року позов задоволено.

Стягнуто з ТОВ «СВП ПЛЮС» магазин «Kyivstar» (82100, Львівська область, м. Дрогобич, пл. Ринок, 6, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) грошові кошти у сумі 5999,00 гривень в замін купленого мобільного телефону марки «Samsung» M315F ZKV (Black) 128 GB, серійний номер НОМЕР_2 .

Стягнуто з ТОВ «СВП ПЛЮС» магазин «Kyivstar» на користь держави 908,00 грн судового збору.

Рішення суду оскаржило ТзОВ «СВП Плюс».

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що сервісним центром було видано Довідку № 2012-3699 від 16 грудня 2020 року, у якій встановлено, що споживачем було порушено умови експлуатації товару на виробі виявлено сліди механічного впливу тріщина на дисплейному модулі.

Вважає, що факт вини клієнта зафіксовано та підтверджується вказаною довідкою сервісного центру.

Стверджує, що при зверненні споживач наполягав на тому, щоб продавці залишили на телефоні захисне скло, що запобігало тому, щоб скол дисплею було знайдено у момент прийому товару.

Вважає, що вказане свідчить про умисне приховування споживачем факту пошкодження товару.

Звертає увагу на те, що обставину щодо відсутності порушень у діях ТзОВ «СВП Плюс» у відношенні позивача встановлено за результатами розгляду скарги позивача до ГУ Держпродспоживслужби.

Просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України розгляд справи судом апеляційної інстанції проведено без повідомлення учасників справи, тому відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "VarelaAssalinocontrelePortugal", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також надав сторонам строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, 27 листопада 2020 року ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » було придбано мобільний телефон марки «Samsung» M315F ZKV (Black) 128 GB, серійний номер НОМЕР_2 .

За вказаний мобільний телефон ним було сплачено кошти в сумі 5999,00 гривень, що підтверджується фіскальним чеком від 27 листопада 2020 року.

10 грудня 2020 року позивач звернувся до магазину та залишив товар на ремонт, оскільки в період гарантійного терміну продукція втратила якість (виникли недоліки), а саме спочатку відмовив сенсор, після чого взагалі телефон перестав вмикатись.

16 грудня 2020 року продавцем останньому було відмовлено у проведенні гарантійного ремонту з причин начебто його вини, як клієнта, а саме у зв`язку з порушенням правил експлуатації, оскільки виявлені сліди механічного впливу: тріщина на дисплейному модулі.

Згідно обліково-технічної карти/заказу - наряду № Т від 10 грудня 2020 року в графі «стан виробу» зазначено, що задня кришка виробу та межі і кути корпусу містять мікроцарапини. Інших пошкоджень на телефоні не виявлено.

Згідно довідки № 2012-3699 про проходження ремонту від 16 грудня 2020 року вказано, що в гарантійному обслуговуванні відмовлено у зв`язку з порушенням правил експлуатації, оскільки виявлено сліди механічного впливу: тріщина на дисплейному модулі.

Закон України «Про захист прав споживачів» регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

При вирішенні спорів про захист прав споживача слід ураховувати, що тягар доказування обставин, які звільняють від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання зобов`язання, лежить на продавцеві (виготівникові).

Пунктом 22 ч.1 ст.1Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що споживач - це фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Права та обов`язки споживачів визначені ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів», якою передбачено, що споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: 1) захист своїх прав державою; 2) належну якість продукції та обслуговування; 3) безпеку продукції; 4) необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця); 5) відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону.

Права споживача у разі придбання ним товару неналежної якості визначені ст. 8 цього Закону.

Так, згідно з ч.1 цієї статті у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

Положеннями абз. 2 ч. 1 ст.8 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар.

Оскільки, позивачем був придбаний товар з істотним недоліком, який виник з вини виробника товару (продавця, виконавця), та він звернувся до відповідача з вимогою про ремонт товару, в якому було відмовлено, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що така відмова відповідача є порушенням права позивача як споживача та у зв`язку з цим наявні підстави для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги, про те, що Довідкою № 2012-3699 від 16 грудня 2020 року, встановлено, що споживачем було порушено умови експлуатації товару на виробі виявлено сліди механічного впливу тріщина на дисплейному модулі не заслуговують на увагу з огляду на те, що при прийомі телефону відповідачем була сформована обліково-технічна карта/заказ - наряд № Т від 10 грудня 2020 року, де в графі «стан виробу» зазначено, що задня кришка виробу та межі і кути корпусу містять мікроцарапини та інших пошкоджень на телефоні не виявлено.

Зазначене свідчить, що на момент прийому телефону відповідачем для ремонту, механічного пошкодження у вигляді тріщини на дисплейному модулі не було виявлено.

У частинах першій, третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій статті 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина друга статті 12 ЦПК України).

Колегія суддів вважає, що належних доказів порушення правил експлуатації споживачем стороною відповідача не надано.

Доводи апеляційної скарги про умисне приховування споживачем факту пошкодження товару колегія суддів відхиляє, з огляду на те, що такі не підтверджені належними доказами.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстав для її задоволення немає.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Також, відповідно до практики ЄСПЛ, зокрема у справі «Гарсіа Руіз проти Іспанії (Garcia Ruiz v. Spain) від 21.01.1999 року (заява 30544/96), п. 26: «…при відхиленні скарги апеляційний суд може в принципі просто схвалити обґрунтування рішення суду нижчого суду…».

Зважаючи на вказане колегія суддів вважає за можливе в цілому схвалити мотиви суду першої інстанції щодо розгляду усіх позовних вимог, викладені в оскаржуваному рішенні, вважаючи такі належними та відповідними до встановлених обставин, що мають значення та вимог закону, без додаткового дублювання.

Судом правильно встановлено фактичні обставини справи, вірно застосовано матеріальний закон та дотримано процедуру розгляду справи, встановлену ЦПК України, ухвалено справедливе рішення, тому підстав для його зміни чи скасування колегія суддів не вбачає.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст. 367, ст. 368, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. 381, ст. 382, ст. 384 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «СВП Плюс» залишити без задоволення.

Рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 18 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 01 березня 2022 року.

Головуючий: Савуляк Р.В.

Судді: Мікуш Ю.Р.

Приколота Т.І.