Справа № 142/229/20
Провадження № 22-ц/801/2119/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції Щерба Н. Л.
Доповідач:Голота Л. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2022 рокуСправа № 142/229/20м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Голоти Л.О. (суддя-доповідач),

суддів Денишенко Т. О., Рибчинського В. П.,

розглянув у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Селянського фермерського господарства «ВИД» про усунення перешкод в користуванні земельними ділянками,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Піщанського районного суду Вінницької області від 20.10.2022 року, постановлена у складі судді Щерба Н. Л. в приміщенні суду в м. Піщанка, -

в с т а н о в и в :

21.04.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом (вх. № 1438) до Селянського фермерського господарства «ВИД» (далі СФГ «ВИД») про визнання недійсними договорів оренди землі.

29.09.2020 року ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , подано до суду заяву (вх. № 3643/20-вх) про зміну предмета позову (а. с. 85), в якій позивач просила :

-усунути перешкоди в користування належною їй на праві приватної власності земельною ділянкою площею 2,9976 га, кадастровий номер :01:001:0357 шляхом витребування її у СФГ «ВИД»;

-усунути перешкоди в користування належною їй на праві приватної власності земельною ділянкою площею 3,0259 га, кадастровий номер :01:001:0358 шляхом витребування її у СФГ «ВИД».

Ухвалою Піщанського районного суду Вінницької області від 05.11.2020 року прийнято до розгляду заяву про зміну предмета позову.

Ухвалою Піщанського районного суду Вінницької області від 20.10.2022 року позовну заяву про визнання недійсними договорів оренди землізалишено без розгляду з підстав неявки позивача у судові засідання 28.09.2022 року та 20.10.2022 року.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , 08.11.2022 року подав апеляційну скаргу (вх. № 2567/20), в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати.

Основними доводами апеляційної скарги є те, що :

- позивач ОСОБА_1 жадного разу не була належним чином повідомлена про судові засідання в справі, адже проживає на території Республіка Молдова, тому її виклик судом мав відбуватися відповідно до ч. 1 ст. 502 ЦПК України через консульську установу України. Не з`явлення до суду позивача зумовлено її постійним проживанням на території невизнаної Придністровської Молдовської Республіки, яка є частиною Республіки Молдова, з якою припинено прикордонне сполучення згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України № 188-р «Про тимчасове закриття деяких пунктів пропуску через державний кордон та пунктів контролю»;

- представник позивача не був повідомлений про судове засідання 28.09.2022 року, що підтверджується судовою повісткою наявною у справі без відмітки про вручення. Крім цього, з 28.02.2022 року по 29.09.2022 року представник позивача проходив військову службу за мобілізацією в Збройних Силах України, тому його нез`явлення в судове засідання зумовлено поважними причинами та об`єктивно непереборними обставинами;

- судом також хибно визнано відсутність представника позивача в судовому засіданні 20.10.2022 року як неявку, оскільки він з`явився до зали судового засідання у встановлений в судовій повістці час, але судове засідання у справі вчасно не розпочалось, про що свідчить протокол судового засідання, тому він змушений був перейти до іншого залу судових засідань для участі в іншій справі, про що свідчить протокол судового засідання у справі № 142/530/21 та копія ухвали суду.

- суд першої інстанції без наявності на то правових підстав дійшов помилкового висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки відсутня повторність неявки та неявка представника позивача.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Справа розглядається в порядку частини другої статті 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи. Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

За змістом частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, апеляційний суд прийшов до висновку, що ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам статті 263 ЦПК України з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 351 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що в судові засідання по даній цивільній справі, які були призначені на 28.09.2022 року та 20.10.2022 року, позивач та її представник, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не з`явилися, про причини своєї неявки в судові засідання не повідомили. Заяв про розгляд справи у їх відсутності до суду не надходило. Про судові засідання позивач та її представник повідомлялися належним чином, що підтверджується підписом представника позивача у розписці про отримання повістки від 11.10.2022 року, їх неявка має ознаки повторності.

Крім того, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Близнюк В. В. 20.10.2022 року перебував в залі судового засідання до початку розгляду справи, однак без будь яких пояснень, не дочекавшись судового засідання, залишив зал судового засідання. Викладене свідчить про зловживання правами та дає суду підстави для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки за таких обставин проведення судового розгляду справи без участі позивача та його представника суперечило б наданим ЦПК України правам позивача, який має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Зазначений висновок суду першої інстанції не ґрунтується на нормах процесуального права та не відповідає обставинам справи.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення заяви без розгляду наведений у статті 257 ЦПК України.

Так, відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом вимог частини п`ятої статті 223 ЦПК України, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого (наступного за першим) судового засідання, в яке він не з`явився.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Суд першої інстанції всупереч пункту 3 частини першої статті 357 ЦПК України не звернув увагу на те, що в позові ОСОБА_1 зазначала, що просить розглядати справу у її відсутності (а. с. 4).

Аналіз матеріалів справи свідчить про те, що :

-у справі відсутні відомості про повідомлення позивача та його представника про судове засідання 28.09.2022 року о 13:00 год.. Розгляд справи судом відкладено на 20.10.2022 року об 11:30 год. у зв`язку із неявкою представника позивача (а. с. 168-170);

-про судове засідання 20.10.2022 року об 11:30 год. представник позивача ОСОБА_2 був повідомлений під розписку (а. с. 173).

Суд апеляційної інстанції вважає такими, що заслуговують на увагу аргументи апеляційної скарги про те, що представник ОСОБА_2 з`явився до зали судового засідання у встановлений в судовій повістці час, але судове засідання у справі вчасно не розпочалось, про що свідчить протокол судового засідання у даній справі (а. с. 174), згідно якого судове засідання розпочато об 11:37:57 год, тому ОСОБА_2 змушений був перейти до іншого залу судових засідань для участі в іншій справі, про що свідчить протокол судового засідання у справі № 142/530/21 (а. с. 190).

Наведене свідчить, що в суду першої інстанції були відсутні правові підстави для залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки у справі відсутня повторність, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача. Крім цього, в позові ОСОБА_1 зазначала, що просить розглядати справу у її відсутності.

Суд звертає увагу також на те, що судом першої інстанції залишено без розгляду позовну заяву про визнання недійсними договорів оренди землі, тоді як 29.09.2020 року ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 подано до суду заяву (вх. № 3643/20-вх) про зміну предмета позову (а. с. 85), в якій позивач просила усунути перешкоди в користування належними їй на праві приватної власності земельними ділянками.

Ухвалою Піщанського районного суду Вінницької області від 05.11.2020 року прийнято до розгляду заяву про зміну предмета позову (а. с. 98).

Судом першої інстанції не зазначено, які саме існують перешкоди для розгляду справи у відсутності позивача і чому суд позбавлений можливості вирішити спір по суті за наявними у справі доказами, зважаючи на те, що позов перебуває на розгляді в суді з 21.04.2020 року.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Відповідно до пункту 1 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на те, що аргументи апеляційної скарги колегія суддів визнала обгрунтованими, відтак ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись частиною четвертою статті 258, частиною першою статті 259, статтями 367, 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити.

Ухвалу Піщанського районного суду Вінницької області від 20.10.2022 року у даній справі скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Л. О. Голота

Судді: Т. О. Денишенко

В. П. Рибчинський