У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 542/718/22

Провадження № 2/542/255/22

14 грудня 2022 року смт Нові Санжари

Новосанжарський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Кашуби М.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Бабенко М.В.,

представника позивачки адвоката Плішкіна Ю.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Нові Санжари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Нехворощанська сільська рада Новосанжарського району Полтавської області, ОСОБА_3 , про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Нехворощанська сільська рада Новосанжарського району Полтавської області, ОСОБА_3 , про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 28 липня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 19 вересня 2022 року витребувано у приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області П`ятенко Людмили Іванівни (вул. Центральна, 17, смт Нові Санжари Полтавського району Полтавської області) належним чином засвідчену копію спадкової справи №58/2017 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

02.11.2022 ОСОБА_2 надано відзив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву (а.с. 1, 3-6 том 2).

08.11.2022 ОСОБА_1 надано відповідь на відзив (а.с. 21-25).

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 21 листопада 2022 року зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності прийнято для спільного розгляду з первісним позовом, об`єднавши вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом.

Встановлено, що 21.11.2022 до суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи. Клопотання обгрунтовано тим, що згідно заяви про прийняття спадщини 2017 року, засвідченого приватним нотаріусом П`ятенко, Костянецька Л.Г. заявила про прийняття спадщини лише за заповітом від 2015 року, а від спадкування за законом та за іншими заповітами відмовилася, хоча на час відкриття спадщини проживала разом зі своїм покійним чоловіком і подання такої заяви закон не вимагає.

ОСОБА_2 стверджує, що даної заяви не писала та не підписувала, а подавала заяви про видачу свідоцтв про спадкування, в яких жодного слова не було про відмову від спадкування, за виключенням відмови від належної їй обов`язкової частки щодо майна, яке було заповідане чоловіком на користь внука.

Для вирішення питання про те, чи писала ОСОБА_2 заяву, яка міститься у спадковій справі у приватного нотаріуса П`ятенко, та належність її підпису в заяві, справжність підпису якого засвідчив нотаріус, потрібні спеціальні знання в області почеркознавства та проведення судово-почеркознавчої експертизи.

Представник відповідача телефонограмою від 14.12.2022 просив суд розглянути клопотання без його участі та участі відповідачки. Додатково зазначив, що клопотання підтримує та просить задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти заявленого клопотання та зазначив, що клопотання є необгрунтованим. Зазначив, що у заяві вказано про те, що нотаріус встановив особу ОСОБА_2 та справжність її підпису. Вказав, що ОСОБА_2 було відомо про заяву більше ніж п`ять років та у неї не виникало жодних питань щодо справжності підпису. Також заявив, що ОСОБА_2 до правоохоронних органів не зверталася, на підставі заяви їй було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом.

Також зазначив, що клопотання подане ОСОБА_2 з метою затягування судового процесу, що є зловживанням процесуальними правами.

Вказав, що у приватного нотаріуса П`ятенко Л.І. було витребувано спадкову справу, Костянецькій було відомо про дану заяву. Просив відмовити у задоволенні клопотання.

Надаючи оцінку поданому клопотанню су дійшов таких висновків.

Встановлено, що в матеріалах спадкової справи №58/2017 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 знаходиться заява ОСОБА_2 від 14.08.2017, у якій зазначено, що ОСОБА_2 приймає спадщину за заповітом після померлого ОСОБА_4 . Одночасно у заяві вказано про те, що вона відмовляється від спадкування за законом за усіма підставами, передбаченими чинним законодавством.

Відповідно до п. 1, 2 Глави 3 Розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 (тут і надалі- Порядок, в редакції, чинній станом на день подання заяви до нотаріуса), при вчиненні нотаріальної дії нотаріус установлює особу, що звернулась за вчиненням нотаріальної дії. Встановлення особи здійснюється нотаріусом за документами, передбаченими Законом.

При вчиненні нотаріальних дій, що потребують прикладення власноручного підпису осіб, нотаріус перевіряє справжність підпису цих осіб шляхом здійснення ними підпису у його присутності. Встановлення їх особи здійснюється за документами, визначеними Законом України "Про нотаріат" (п. 4 Глави 9 Розділу І Порядку).

За змістом положень ст. 43 Закону України «Про нотаріат» у редакції станом на день подання заяви до нотаріуса, при вчиненні нотаріальної дії нотаріуси встановлюють особу учасників цивільних відносин, які звернулися за вчиненням нотаріальної дії. Встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи громадянина, який звернувся за вчиненням нотаріальної дії (паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду за кордон, дипломатичний чи службовий паспорт, посвідчення особи моряка, посвідчення члена екіпажу, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний паспорт іноземця або документ, що його замінює, посвідчення інваліда чи учасника Великої Вітчизняної війни, посвідчення, видане за місцем роботи фізичної особи). Посвідчення водія, особи моряка, інваліда чи учасника Великої Вітчизняної війни, посвідчення, видане за місцем роботи фізичної особи, не можуть бути використані громадянином України для встановлення його особи під час укладення правочинів.

Заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса.- п. 3.3, 3.4 Глави 10 Розділу ІІ Порядку.

З наведених положень закону слідує, що справжність підпису особи на заяві про прийняття спадщини чи відмову від неї перевіряється нотаріусом у момент підписання такої заяви.

При цьому, нотаріус несе цивільно-правову, адміністративну, кримінальну відповідальність у порядку, передбаченому законом, а також професійну відповідальність у разі порушення ним своїх професійних обов`язків або правил професійної етики.

Надаючи оцінку матеріалам справи та доводам учасників справи з приводу заявленого клопотання, суд встановив, що заява від імені ОСОБА_2 від 14 серпня 2017 року, що подана до приватного нотаріуса Новосанжарського районного нотаріального округу Полтавської області П`ятенко Л.І. містить застереження нотаріуса щодо встановлення особи ОСОБА_2 за паспортом НОМЕР_1 , виданого органом 53333 від 21.06.2017.

Водночас, судом встановлено, що питання щодо розподілу спадкового майна після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 між спадкоємцями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 неодноразово було предметом судового розгляду, що підтверджується наданими до позовної заяви копіями судових рішень Новосанжарського районного суду Полтавської області та Полтавського апеляційного суду. Зі змісту вказаних рішень вбачається, що судом витребовувалась та надавалась оцінка матеріалам спадкової справи №58/2017, в тому числі і заяві ОСОБА_2 від 14.08.2017.

За таких обставин суд констатує обізнаність відповідачки щодо наявності в матеріалах спадкової справи заяви від 14.08.2017, складеної від її імені про прийняття спадщини, що подана до приватного нотаріуса Новосанжарського районного нотаріального округу Полтавської області П`ятенко Л.І.

При цьому, автором клопотання не надано до суду будь-яких доказів того, що питання щодо справжності підпису ОСОБА_2 у заяві від 14.08.2017 про прийняття спадщини протягом більше ніж п`яти років з моменту відкриття спадщини ставилося нею під сумнів раніше та було предметом перевірки у порядку, визначеному законом.

Разом з тим, відповідно до ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у ст.129 Конституції.

Відповідно до положень процесуального Кодексу, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст.104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

В роз`ясненнях, викладених у пунктах 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернуто увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Таким чином судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Означена правова позиція висловлена, зокрема, в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 січня 2018 року в справі №907/425/16 та від 24 січня 2018 року в справі №917/50/17.

Таким чином, судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. По справі судом зазначених умов призначення експертизи не встановлено.

Суд враховує, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку, відтак безпідставне призначення судової експертизи та зупинення у зв`язку з цим провадження у справі перешкоджає подальшому розгляду справи.

За таких обставин у задоволенні клопотанняОСОБА_2 про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи слід відмовити.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні суд встановив, що інших заяв та клопотань, які підлягають вирішенню у підготовчому судовому засіданні від сторін не надходило. Про відсутність таких клопотань представник позивача зазначив у судовому засіданні, а представник відповідача у наданій до суду телефонограмі від 14.12.2022.

Заяв про врегулювання спору за участю судді, уточнення позовних вимог та заперечень проти них, вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, зустрічного позову до суду не надходило.

Сторонами надано всі докази, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень. Клопотань про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження, витребування додаткових доказів, їх забезпечення не надходило.

Клопотань про залучення перекладача, спеціаліста, забезпечення позову, зустрічне забезпечення, інших заяв та клопотань також не надходило.

Судом визначено обставини, які входять до предмета доказування.

Під час підготовчого провадження судом витребувано докази у справі.

Зважаючи на здійснення всіх дій, необхідних для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити її до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Керуючись статтями 5, 78, 81, 197- 200, 260, 261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи відмовити.

Підготовче провадження закрити.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 10 год 30 хв 10 січня 2023 року.

Копію ухвали невідкладно надіслати учасникам справи.

Повідомити учасників справи про наявність у суді технічної можливості брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Інформацію щодо справи, учасники справи можуть отримати за веб-адресою http://ns.pl.court.gov.ua/sud1621 веб-сторінки Новосанжарського районного суду Полтавської області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала оскарженню не піддягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кашуба М.І.

Повний текст ухвали виготовлено 19 грудня 2022 року.