ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2022 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер справи № 509/1188/17

Апеляційне провадження № 22-ц/813/631/22

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого- Колеснікова Г.Я.(суддя-доповідач),

суддів - Вадовської Л.М., Сєвєрової Є.С.,

за участю секретаря Кузьмук А.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс» на ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 14 липня 2021 року, постановлену під головуванням судді Кириченка П.Л.,

ВСТАНОВИВ:

Рух справи та короткий зміст позовних вимог

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Овідіопольського районного суду Одеської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Гашова В.В. про визнання недійсними довіреність, договорів купівлі-продажу з моменту їх підписання (виділені матеріали а.с.1-12).

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 10 квітня 2017 року відкрито провадження у справі № 509/1188/17 (виділені матеріали а.с.13).

Ухвалою суду від 10 жовтня 2017 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, товариство з обмеженою відповідальністю «Голден Валлет» (виділені матеріали а.с.19-20).

Ухвалою суду від 14 грудня 2017 року залучено до участі у справі в якості співвідповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 (виділені матеріали а.с.21-22).

У лютому 2018 року ОСОБА_3 звернулась до Приморського районного суду м.Одеси з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк», товариство з обмеженою відповідальністю «Голден Валлет» про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, дарування, стягнення збитків та моральної шкоди (виділені матеріали а.с. 23-32) справа №522/2065/18.

Ухвалою Приморського районного суду м.Одеси від 09 лютого 2018 року цивільну справу №522/2065/18 передано за підсудністю до Овідіопольського районного суду Одеської області (виділені матеріали а.с.33).

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 19 березня 2018 року справа № 522/2065/18 прийнята до провадження Овідіопольського районного суду Одеської області (виділені матеріали а.с.35-36).

Ухвалою суду від 19 грудня 2018 року справи № 522/2065/18 та № 509/1188/17 об`єднані в одне провадження під № 509/1188/17 (виділені матеріали а.с.38-39).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла (виділені матеріали а.с.63).

Ухвалою суду від 14 липня 2021 року замінено третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги, на предмет спору: з ТОВ «Голден Валлет» на ТОВ «Фінансова компанія «Поліс» (виділені матеріали а.с.73).

У липні 2021 року представник ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 надала суду заяву про залучення останнього до участі у справі як правонаступника ОСОБА_3 (виділені матеріали а.с.67-68).

Короткий зміст судового рішення, що оскаржується

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 14 липня 2121 року залучено ОСОБА_8 як правонаступника ОСОБА_3 (виділені матеріали а.с.74).

Доводи апеляційної скарги та відзиву на неї

В апеляційній скарзі ТОВ «Фінансова компанія «Поліс», посилаючись на порушення норм процесуального права та невірне застосування норм матеріального права, просило скасувати ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 14 липня 2021 року та відмовити у задоволенні заяви про залучення ОСОБА_8 до участі у справі як правонаступника відповідача/позивача ОСОБА_3 .

В обґрунтування скарги товариство посилалось на те, що:

- в оскаржуваній ухвалі не зазначено жодного мотиву та посилання на законодавство, якими суд керувався, постановляючи ухвалу, що є грубим порушенням норм процесуального законодавства;

- суд не в повному обсязі дослідив обставини справи та докази, які підтверджують наявність підстав залучення ОСОБА_8 як правонаступника ОСОБА_3 . Зокрема, суд не звернув уваги, що ОСОБА_8 не отримав та не надав суду свідоцтво про право на спадщину із зазначенням конкретної частки успадкованого майна, що позбавило суд зробити обґрунтований висновок щодо можливості заміни сторони у справі;

- законодавством не передбачена можливість правонаступництва щодо вимог про відшкодування моральної шкоди (виділені матеріали а.с.75-81).

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_9 в інтересах ОСОБА_8 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 14 липня 2021 року залишити без змін. Зазначила, що суд першої інстанції, встановивши, що спірні правовідносини допускають правонаступництво, а ОСОБА_8 подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини, правильно застосував положення закону ст.55 ЦПК України та залучив його до участі у справі як правонаступника. Вказано на безпідставність доводів щодо зобов`язання ОСОБА_8 отримати свідоцтво про право на спадщину (виділені матеріали а.с.120-127).

У судовому засіданні 25 жовтня 2022 року в режимі відеоконференції прийняв участь адвокат Голубничий О.І. в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Поліс». Інші сторони, будучі належним чином повідомленими про слухання справи в апеляційній інстанції, участі не прийняли тане виявили бажання скористатись правом прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в порядку, передбаченому ст.212 ЦПК України.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду. Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/1, від 16 липня 2020 року у справі № 924/369/19.

Враховуючи наведене, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, судова колегія дійшла висновку про можливість розгляду справи у судовому засіданні 25 жовтня 2022 року.

Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, адвоката Голубничий О.І. в інтересах ТОВ «Фінансова компанія «Поліс», перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги з огляду на таке.

Встановлені судом фактичні обставини справи

У позовній заяві ОСОБА_3 просила суд:

-визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 12 лютого 2015 року, укладений між нею та ОСОБА_4 , який діяв від імені ОСОБА_2 на підставі довіреності від 26 січня 2015 року;

- стягнути з ОСОБА_2 на її користь 451 300 грн в якості збитків, завданих вчиненням договору купівлі-продажу від 12 лютого 2015 року;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку з господарчими будівлями та спорудами від 12 лютого 2015 року, укладений між нею та ОСОБА_4 , який діяв від імені ОСОБА_2 на підставі довіреності від 26 січня 2015 року;

- стягнути з ОСОБА_2 на її користь 5 066 586 грн в якості збитків, завданих вчиненням договору купівлі-продажу від 12 лютого 2015 року;

- стягнути з ОСОБА_2 на її користь 5 500 000 грн. в якості відшкодування моральної шкоди;

- визнати недійсним договір дарування нерухомого майна від 11 вересня 2015 року, укладений між нею, ОСОБА_5 і ОСОБА_6 та застосувати наслідки недійсності договору шляхом повернення у її власність житлового будинку з господарськими будівлями, спорудами та земельної ділянки (виділені матеріали а.с.23-32).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла (виділені матеріали а.с.63).

У липні 2021 року представник ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 надала суду заяву про залучення останнього до участі у справі як правонаступника ОСОБА_3 (виділені матеріали а.с.67-68). До заяви додані копії:

- витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі від 07 червня 2021 року (а.с.виділених матеріалів 69);

- листа приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Димерлій О.М. від 12 липня 2021 року (а.с. виділених матеріалів 70).

Так, згідно витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі від 07 червня 2021 року приватним нотаріусом Димерлій О.М. 06 травня 2021 року зареєстрована спадкова справа за № 16/2021 до майна спадкодавця ОСОБА_3 ..

За інформацією приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Димерлій О.М. від 12 липня 2021 року із заявою про прийняття спадщини звернувся спадкоємець, син померлої, ОСОБА_8 , інших звернень щодо прийняття спадщини не надходило.

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 14 липня 2121 року залучено ОСОБА_8 як правонаступника ОСОБА_3 . Ухвала суду не вмотивована, зазначено лише: «Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що клопотання представника заявника ОСОБА_8 ОСОБА_7 , підлягає задоволенню» (виділені матеріали а.с.74).

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно зі ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Як вбачається з матеріалів справи, під час розгляду справи 12 листопада 2020 року померла відповідачка за первісним позовом та позивачка за вторинним позовом - ОСОБА_3 (виділені матеріали а.с.63).

Встановлено, що син померлої ОСОБА_8 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, інших звернень щодо прийняття спадщини не надходило (виділені матеріали а.с.с70).

Отже, ОСОБА_8 у встановленому законодавством порядку прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 і є її правонаступником в матеріальному правовідношенні.

У статті 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтями 1218, 1219 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема:

1) особисті немайнові права;

2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами;

3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;

4) право на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом;

5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Правовідносини, з приводу яких виник спір у цій справі, стосуються договірних відносин, відшкодування збитків та повернення майна у власність. Отже, у даній справі спірні правовідносини носять майновий характер та допускають правонаступництво. У випадку задоволення позову це майно може належати до спадкової маси після померлої ОСОБА_3 , що свідчить про майновий інтерес його спадкоємців відносно предмета спору.

Разом з тим, щодо вимоги ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, яка нерозривно пов`язана з особою померлою, правовідносини не допускають правонаступництво.

Так, до спадкоємця переходить право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя (ч.3 ст.1230 ЦК України).

Відповідно до п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією зі сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Суд першої інстанції и не врахував, що право на компенсацію моральної шкоди, що не була присуджена за життя особи, не спадкується, а тому у випадку смерті особи до ухвалення рішення про компенсацію моральної шкоди матеріального та процесуального правонаступництва за такою вимогою не відбувається.

У зв`язку наведеним провадження у справі у частині вимоги ОСОБА_3 про компенсацію моральної шкоди підлягає закриттю.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 13 липня 2022 року у справі № 753/15095/17.

Посилання в апеляційній скарзі на відсутність у ОСОБА_8 свідоцтва про право на спадщину не спростовує обставини прийняття останнім спадщини після смерті матері та набуття ним статусу правонаступника у матеріальних правовідносинах, оскільки за приписами цивільного законодавства право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ч.3 ст.1223 ЦК України), спадщина належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини незалежно від часу прийняття спадщини (ч.5 ст.1268 ЦК України), а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч.3 ст.1296 ЦК України).

У разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.

При цьому необхідно враховувати, що спадкування це вольовий акт (окрім деяких винятків), яким спадкоємець свідомо приймає рішення про прийняття спадщини або свідомо не користується правом відмовитися від такого прийняття спадщини, тобто безпосереднє волевиявлення або презюмується, якщо особа проживала зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини і не відмовилася від її прийняття, або, якщо законний представник неповнолітньої чи недієздатної особи не відмовився від прийняття спадщини.

Вказаний висновок викладений неодноразово Верховним Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 645/3265/13-ц, від 22 квітня 2021 року у справі № 520/13241/19.

Встановлено, що спадкоємцем ОСОБА_3 є її син ОСОБА_8 . Факт того, що правонаступник ОСОБА_3 відмовився від прийняття спадщини, судом не установлено. Не містить таких доводів і апеляційна скарга. Матеріали справи навпаки містять докази подачі ОСОБА_8 заяви про прийняття спадщини після його померлої мати.

Доводи апеляційної скарги щодо порушення судом норм процесуального права з огляду на відсутність мотивування та обґрунтування в оскаржуваному судовому рішенні знайшли своє підтвердження.

Суд першої інстанції не обґрунтував своє рішення належним чином та не навів жодного мотиву та обґрунтування.

Колегія суддів звертає увагу, що мотивування та обґрунтування судового рішення обов`язок суду, тому право особи на мотивоване судове рішення є складовою права на справедливий суд, про що йдеться в рішеннях Європейського суду з прав людини (у справах «Серявін та інші проти України», «Богатова проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України» та ін.). Вмотивоване рішення є гарантією проти свавілля.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржене судове рішення постановлене судом першої інстанції без додержання норм матеріального права та з порушенням норм процесуального права. У зв`язку з чим, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржене судове рішення скасуванню з постановленням нового рішення.

Керуючись ст.ст.255,368,374,376,381-384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс» задовольнити частково.

Ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 14 липня 2021 рокускасувати.

Клопотання представника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 про залучення до участі у справі правонаступника задовольнити частково.

Залучити ОСОБА_8 в якості правонаступника померлої ОСОБА_3 .

Провадження в частині позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк», товариство з обмеженою відповідальністю «Голден Валлет», правонастником якого є товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс», про стягнення моральної шкоди закрити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення за правилами ст.389 ЦПК України.

Повне судове рішення складено 27 жовтня 2022 року.

Головуючий:

Судді :