Справа № 296/6869/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" лютого 2022 р.м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Анциборенко Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Пасічник А.Р.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування квартири,-

ВСТАНОВИВ:

27.01.2020 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування квартирипередано судді Анциборенко Н.М. для розгляду (том 1 а.с.224).

30.01.2020 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування квартири прийнято до провадження та призначено підготовче засідання (том 1 а.с.225-226).

05.03.2020 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (том 1 а.с.238).

10.02.2022 у судове засідання позивач не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується телефонограмою (том 2 а.с.44), через канцелярію суду подала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою (том 2 а.с.51).

22.02.2022 у судове засідання позивач не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується телефонограмою (том 2 а.с.54), через канцелярію суду подала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою (том 2 а.с.56).

У судовому засіданні відповідач та представник відповідача просили позовну заяву залишити без розгляду, оскільки позивач зловживає процесуальними правами, повторно не з`явилася у судове засідання та не надала доказів поважності причин для відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст.44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду в залежності від того, чи це перше судове засідання чи повторне. Тобто, процесуальними нормами не передбачено необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 21.09.2020 року у справі №658/1141/18.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем неодноразово направлялися до суду заяви про відкладення розгляду справи. При цьому позивач як на причину неявки посилалася на хворобу, однак, суд не вважає причини неявки позивача, які зазначені нею у заявах поважними, оскільки позивачем не надано суду доказів на підтвердження обставин, викладених у заявах.

Враховуючи, що позивач повторно не з`явилася у судове засідання, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, із заявою про розгляд справи за її відсутності до суду не зверталася та в черговий раз подала клопотання про відкладення розгляду справи без надання доказів на підтвердження поважності причин неявки, суд приходить до висновку, що зазначені обставини свідчать про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав і наявність достатніх правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст.3, 10, 12, 13, 18, 43, 223, 257, 258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування квартиризалишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Суддя Н.М. Анциборенко