Справа № 216/3330/21
Провадження 2/216/757/22
УХВАЛА

іменем України

27 січня 2022 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Кузнецова Р.О.,

за участю секретаря судового засідання Черниш О.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Криворізького районного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої діями та бездіяльністю державних органів,

встановив:

У провадженні Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Криворізького районного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої діями та бездіяльністю державних органів.

У зв`язку з неявкою в підготовче судове засідання всіх учасників справи, суд проводить судове засідання у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до таких висновків.

Згідно з абзацом 1 частини 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Частиною 1 статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Враховуючи, що в позовній заяві відомості про наявність офіційної електронної адреси та інші засоби зв`язку позивача відсутні, він повідомлявся судом про дату, час і місце підготовчого судового засідання, призначеного на 15.11.2021 об 11.30 год та 27.01.2022 об 11.30 год, шляхом надсилання SMS-повідомлення на номер мобільного телефону, зазначеного у позові, про що свідчать довідки про доставку SMS.

Крім того, ОСОБА_1 повідомлявся про розгляд справи, шляхом надсилання рекомендованого листа з повідомленням про вручення за місцем проживання позивача, вказаним в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 . Проте, з рекомендованого поштового відправлення №216 та з інформації за перевіркою статусу відстеження від 27.01.2022 вбачається, що судовий виклик, було повернуто адресату з відміткою «за письмовою відмовою адресата» 21.12.2021.

Кабінет Міністрів України постановою від 27.12.2019 №1149 вніс зміни до Правил надання послуг поштового зв`язку.

Так, абзацом 4 пункту 114 передбачено, що у разі коли адресат відмовляється засвідчити своїм підписом факт відмови від одержання рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «Адресат відмовився» і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Згідно з ч. 9 ст. 130 ЦПК України у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) прийшла до висновку, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним».

Окрім цього, у постановах від 14.08.2020 та від 13.01.2020 Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду зазначив, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Європейський суд з прав людини 07.07.1989 у своєму рішенні у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» зробив висновок про те, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях у справах проти України також неодноразово зазначав, що однією з ролей національних судів є організація судових проваджень таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (п.28 рішення у справі Шульга проти України від 02.12.2010 р., заява № 16652/04) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (п.24 рішення у справі Мусієнко проти України від 20.01.2011 р., заява № 26976/06).

Оскільки, у підготовче судове засідання, призначене 27.01.2022 об 11.30 год позивач повторно не з`явився, про дату, час і місце підготовчого судового засідання повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомив, суд приходить до висновку, що неявка позивача в судове засідання є зловживанням ним своїми процесуальними правами, які передбачені чинним законодавством, що призводять до зволікання розгляду даної справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Пунктом 1 частини 2 статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст. 223, п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

На думку суду, повторна неявка в підготовче судове засідання позивача, який належним чином повідомлявся про дату, час та місце підготовчого судового розгляду справи, але доказів поважності своєї неявки до суду не надав, провадженням у справі за його участі не цікавився, свідчить про недобросовісність користуватися належними йому процесуальними правами та нехтуванням процесуальними обов`язками, тому суд вважає можливим в силу вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України залишити позов без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 3 ст. 131, ст. 200, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1,ст. 257, 258-260 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Криворізького районного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої діями та бездіяльністю державних органів залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.О. Кузнецов