Справа № 308/9321/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

при секретарі судових засідань Боті О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом Перечинської районної кредитної спілки «Тур`я» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу,

встановив:

12.08.2019 позивач Перечинська районна кредитна спілка «Тур`я» в особі Голови правління Качко В.С. звернулася до суду із позовною заявою до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якій просила стягнути з останніх солідарно заборгованість за договором кредиту-поруки №416/1 від 23.10.2007 в сумі 21109, 89 грн. (відповідно до уточнених позовних вимог від 04.11.2020).

Ухвалою суду від 22.10.2022 у справі за вказаним позовом відкрито провадження, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Представники позивача ОСОБА_4 та ОСОБА_5 неодноразово подавали клопотання/заяви про відкладення судового засідання на інший час, зокрема востаннє 17.03.2022.

Вказані клопотання/заяви сторони позивача були задоволені судом, визначені інші дати судових слухань, однак на судові засідання від 22.04.2022, 22.06.2022, 20.07.2022, 31.08.2022, 07.11.2022 представники сторін не з`явилися.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У постанові від 22 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №310/12817/13 вказав на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Крім того Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував у своїх рішеннях, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Із урахуванням вищевказаної поведінки сторони позивача, за якої проведення судового розгляду у справі неодноразово відкладалося за клопотаннями/заявами представників позивача, враховуючи те, що останні повторно (22.04.2022, 22.06.2022, 20.07.2022, 31.08.2022, 07.11.2022) не з`явилися до суду, про причини неявки суд не повідомляли, не ініціювали питання про відкладення судового слухання, суд приходить до висновку про втрату інтересу позивача у підтриманні заявлених ним позовних вимог, а відтак розглядувана позовна заява підлягає залишення без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи вищенаведене та керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву Перечинської районної кредитної спілки «Тур`я» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором кредиту-поруки №416/1 від 23.10.2007 залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги або розгляду справи апеляційним судом, якщо ухвалу не скасовано.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов