Справа № 703/2773/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2022 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Кочеткової І.В.

за участі:

заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Смілі Черкаської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСББ «Ржевська,2» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з управління будинком,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСББ «Ржевська,2» про стягнення заборгованості за управління будинком.

ОСОБА_1 в заяві просив поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки копію рішення отримав лише 14 червня 2022 року, ознайомившись із матеріалами цивільної справи в суді. Вказав в заві про те, що виклики в судові засідання здійснювались на адресу за якою він не проживає та не зареєстрований, а тому він не міг знати про наявність справи та взагалі про наявну заборгованості, а дізнався про борг лише через працівників ДВС, отримавши на руки виконавчий лист та постанову про відкриття виконавчого провадження. Вказав на те, що він з 2014 року постійно проживав та був офіційно зареєстрований в м. Мерефа Харківської області. Із колишньою дружиною ОСОБА_2 він ніяких стосунків не підтримує, а тому не міг знати про судові засідання, а відповідно подати свої заперечення на позовну заяву.

В заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 , як на підставу для його скасування зазначив, що він не знав про те, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . Дану квартиру отримувала у власність його колишня дружина ОСОБА_2 , з 2014 року він там не проживає та відповідно не користується жодними послугами в квартирі, а відповідно не повинен за них сплачувати. Вважає, що оскільки він з 2014 року постійно проживав в м. Мерефа Харківської області, відповідно не повинен сплачувати за чужі борги та послуги, які він не отримував у квартирі, якій не проживав. З цих підстав просив суд скасувати заочне рішення від 30 листопада 2021 року у справі № 703/2773/21.

ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав вимоги викладені у заяві та просив скасувати рішення Смілянського міськрайонного суду від 20 листопада 2021 року, із підстав наведених у заяві.

Представник ОСББ «Ржевська, 2» в судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява від управителя ОСББ про розгляд заяви у відсутність їх представника та про заперечення проти вимог заяви.

Заперечення проти скасування заочного рішення суді від 30 листопада 2021 року обґрунтовані тим, що відповідачам було вручено судові повістки про виклик до суду особисто, що підтверджується матеріалами справи. Крім того вказала, що відповідач до заяви про перегляд заочного рішення суду не долучив достатніх та переконливих доказів, які мають істотне значення для справи, не зазначив обставин та докази, при наявності яких суд дійшов би до іншого висновку про вирішення спору. Окрім того вказала на те, що не використання власником своєї частини квартири, не є підставою для не сплати послуг, які надаються до його житла. Таким чином, особа, яка є власником приміщення у багатоквартирному будинку, в якому створено ОСББ, зобов`язання здійснювати платежі та внески на утриманні і ремонт спільного майна. Просила суд відмовити у задоволенні вимог заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 30 листопада 2021 року.

Суд, дослідивши матеріали справи, вивчивши вимоги заяви, врахувавши позицію заявника ОСОБА_1 , представника ОСББ «Ржевська, 2», приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, - в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Заочним рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 30 листопада 2021 року № 703/2773/21 позов ОСББ «Ржевська,2» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за за послуги з управління будинком задоволено. Стягнуто з відповідачів на користь ОСББ в солідарному порядку борг в загальній сумі 8539 грн. 31 коп.

Відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_2 виклики здійснювались шляхом направлення судових повісток за місцем їх реєстрації та останнім відомим місцем реєстрації ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням. З матеріалів справи вбачається, що відповідачі отримали судові повістки про виклик до суду на судове засідання 25 жовтня 2021 року (а.с.45-47) та на 30 листопада 2021 року особисто (а.с.55-57).

Так, заявник ОСОБА_1 не надав підтверджуючих документів того, що на період ухвалення заочного рішення 30 листопада 2021 року в нього були поважні причини неявки в судове засідання.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання зави про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 74 ЦПК України в редакції, чинній на момент ухвалення заочного рішення, судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі.

У разі відсутності адресата особа, що доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення (частина четверта статті 74 ЦПК України у зазначеній редакції).

Відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України в редакції, чинній на момент розгляду справи, днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Ч. 3 ст. 130 ЦПК України вказує на те, що якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Відповідачів двічі було повідомлено шляхом направлення судової повістки про виклик до суду, які ними було отримано особисто.

Отже, приписи ЦПК України на момент ухвалення заочного рішення, дозволяють дійти висновку, що повернення повістки про виклик до суду з відміткою про її особисте вручення є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Щодо наявності доказів, які мають значення для правильного вирішення справи, та які не були предметом судового розгляду, суд зазначає наступне.

З поданої відповідачем ОСОБА_1 заяви убачається, що суд, ухвалюючи заочне рішення не врахував, що він не є власником квартири АДРЕСА_2 , а тому не повинен сплачувати послуги з управління багатоквартирним будинком, однак жодного належного та допустимого доказу на підтвердження цього до суду не надав.

Окрім того суд звертає увагу відповідача ОСОБА_1 на те що під час винесення заочного рішення суду від 30 листопада 2021 року, судом було вз`ято до уваги наявне у справі свідоцтво про право власності на житло від 03 січня 1997 року. Відповідно до вказаного свідоцтва квартира АДРЕСА_2 належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.8).

Таким чином, під час винесення заочного рішення суду від 30 листопада 2021 року, судом було враховано та досліджено вказане вище свідоцтво, а тому посилання заявника ОСОБА_1 не відповідають дійсності та спростовуються матеріалами справи, дослідженими в ході розгляду справи.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що у заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення містить лише посилання на не згоду із поданим позовом до суду, оскільки заявник з 2014 року не проживає за адресою, за якою було проведено стягнення за управління багатоквартирним будинком.

Разом із цим, вказані посилання зводяться до переоцінки доказів, які були предметом судового дослідження і їм була надана відповідна правова оцінка. Фактично, подана відповідачем ОСОБА_1 заява носить характер апеляційної скарги і містить незгоду з ухваленим рішенням, що не може свідчити про наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В додатках до заяви про перегляд заочного рішення не містяться докази, які не були враховані судом під час розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Жодних доказів, які б могли свідчити про передчасність рішення суду, матеріали справи не містять та стороною відповідача ОСОБА_1 надані не були, що з урахуванням вище наведеного свідчить про безпідставність поданої заяви.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що підставами скасування заочного рішення є, зокрема, наявність істотних доказів, які поза розумним сумнівом спростовують обґрунтування позивача, а за відсутності зазначених обставин, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, в зв`язку з чим заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення та його скасування є необґрунтованою та безпідставною, в зв`язку з чим в її задоволенні слід відмовити.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. 284, 287, 288 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСББ «Ржевська,2» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги з управління будинком - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: В.О. Прилуцький