РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/17457/21

Провадження №: 2/755/2134/22

"01" липня 2022 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Коваленко І.В.,

при секретарях судових засідань - Розпутній Я.В., Назаровій І.В.,

за участю:

представника позивача - Гаєвої Ю.В.,

відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електроенергію, -

в с т а н о в и в:

Позивач ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за не обліковану електричну енергію у розмірі 10 649,82 грн, вартість проведеної експертизи у розмірі 2 250,24 грн, судовий збір у розмірі 2 270,00 гривень, та витрати на надання правничої допомоги.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». 06 березня 2021 року під час перевірки працівниками позивача за адресою відповідача виявлено порушення п.2.3.2; 2.3.4 5.5.5 ПКЕЕН, п.5.16.11, 5.16.18, 6.4.2 ККО, що відповідають порушенню 8.4.2 ПРРЕЕ - порушення пломб, пломба має сліди несанкціонованого впливу з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку розрахункового лічильника електричної енергії. Пломба має сліди механічного пошкодження, а саме - подряпини та механічний отвір зі зворотнього боку, про що складено акт про порушення № 000980. 07.05.2021 року було проведено експертне дослідження, за яке було сплачено 2250,24 грн Вартість електричної енергії, неврахованої проведена з Порядком визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними становить 10 649,82 грн. Станом на 01 вересня 2021 року дана заборгованість не сплачена.

01 листопада 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Положеннями ст.174 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

22 листопада 2021 року (вх.№75610) відповідач ОСОБА_1 через канцелярію суду подав заяву проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та просив розглянути дану справу за правилами спрощеного позовного провадження.

27 січня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва у задоволенні клопотань відповідача ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електроенергію за правилами загального позовного провадження - відмовлено.

27 січня 2022 року протокольною ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва задоволено клопотання відповідача ОСОБА_1 про витребування у позивача оригіналу акту про збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення від 15.06.2009 року.

03 грудня 2021 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду зустрічний позов до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про визнання незаконним та скасування рішення комісії Приватного акціонерного товариства ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» по розгляду акту про порушення, яке викладено у протоколі засідання комісії №1004 від 23.06.2021 року про проведення за актом про порушення №000980 від 06.03.2021 року щодо споживача ОСОБА_1 розрахунку обсягу та вартості недорахованої електричної енергії за період з 07.09.2020 року по 06.03.2021 року в сумі 10 649,82 грн. та за послуги експертизи в сумі 2 250, 24 грн.

30.06.2022 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про визнання незаконним та скасування рішення комісії Приватного акціонерного товариства ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» по розгляду акту про порушення - відмовлено.

03 грудня 2021 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду відзив на позов з викладенням своїх міркувань по суті предмету позову та просив відмовити у задоволенні позовну у повному обсязі.

Так, відповідач наголошує, що дійсно 23.06.2021 року у його присутності відбулось засідання комісії по розгляду Акту про порушення №000980 від 06.03.2021 року, яка розглядала документи, серед яких зокрема, був зазначений документ, а саме - невідома йому копія Акту збереження пломб. На засіданні комісії він проінформував позивача про те, що при встановленні 15.06.2009 року лічильника типу НІК 2102-04 №0999301 Акт збереження будь-яких пломб не складався та відповідно ним не підписувався. На його прохання надати оригінал Акту збереження пломб, члени комісії надали для огляду лише ксерокопію Акту, у якому у графі «Пломби на відповідальне зберігання прийняв», був підпис невідомої йому особи. Вважає, що його підпис у вказаному акті є підробленим. Окрім того, в акті про порушення від 06.03.2021 року він особисто зазначив свою незгоду з актом порушення, оскільки пломбу клемної кришки не порушував, припускає, що вона була такою встановлена, а в протоколі засідання комісії від 23.06.2021року він зазначив свою незгоду та вказав, що пломбу на збереження не приймав. 15.06.2009 року під час встановлення представником позивача електричного лічильника типу НІК 2102-04 №0999301 йому не пропонувалося оглянути будь-які пломби на лічильнику та не пропонувалося підписувати жодного акту і саме тому він заперечує прийняття пломби №6113618 на збереження та підписання акту про опломбування цією пломбою. Зазначає також, що порушення, зазначені у підпунктах 1-4 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, в яких позивач звинувачує його і намагається притягнути до відповідальності, як споживача, вимагають від позивача обов`язкову наявність у нього акту про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб. Вважає, що за умов відсутності підписаного ним акту збереження пломб та наявності підробленого акту збереження пломб від 15.06.2009 року він не несе відповідальності за п.2.3.4; ч. 8 п.5.5.5 ПРРЕЕ; п.5.16.15; п.5.16.16; п.5.16.17 ККО.

26 січня 2022 року представник ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» - адвокат Гаєва Юлія Володимирівна подала відповідь на відзив на позовну заяву з викладенням своїх міркувань по суті відзиву на позов з посиланням на норми чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини.

30 червня 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено протокольну ухвалу, якою заяву представника позивача про продовження процесуального строку на подання відповіді на відзив на позов, яка надійшла на адресу суду 26 січня 2022 року (вх.№4845), задоволено.

Продовжено позивачу - ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», в особі уповноваженого представника, процесуальний строк для подання відповіді на відзив на позов.

Прийнято відзив на позов, який направлений до суду засобами поштового зв`язку 20 січня 2022 року від імені позивача - ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» уповноваженим представником - адвокатом А.К.Івановою, зареєстрований в канцелярії суду 26 січня 2022 року за вх.№4845, з доказами направлення відповіді на відзив на позов відповідачу ОСОБА_2 .

Виходячи з положень ч.8 ст.279 Цивільного процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Представник позивача ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» - адвокат Гаєва Ю.В. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити, додатково пояснила, що 06.03.2021 року за адресою відповідача представниками позивача було виявлено порушення п.2.3.2; 2.3.4. 5.5.5 ПРРЕЕ, п.5.16.11, 5.16.18, 6.4.2. ККО, що відповідають порушенню 8.4.2. ПРРЕЕ - порушення пломб, пломба має сліди несанкціонованого впливу з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку розрахункового лічильника електричної енергії. Пломба має сліди механічного пошкодження, а саме - подряпини та механічний отвір зі зворотнього боку. На підставі виявлених порушень у присутності відповідача було складено акт про порушення №000980. Вартість електричної енергії, неврахованої проведена з Порядком визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними та становить 10 649, 82 грн. Щодо надання на вимогу суду для огляду оригіналу Акту збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення від 15.06.2009 року, пояснила, що підвищуючи ефективність рівня оперативної обробки документації та інформації, швидкості взаємодії між структурними підрозділами організації та контрагентами, керівництвом ПАТ «Київенерго» прийнято рішення всі документи в паперовому вигляді цифровізувати, дотримуючись законодавства України. З метою управління відносинами з клієнтами в Товаристві всі побутові споживачі приблизно з 1999 року обліковуються за допомогою пакетного програмного забезпечення ПК «Мегабілінг». З метою ідентифікації споживачів, за кожним споживачем, за адресою якого встановлено лічильник обліку електричної енергії, відкрито особовий рахунок, який складається з 10 цифр та є індивідуальним, картка споживача містить всі вихідні дані: адреса споживача, П.І.П. споживача, оплати, номерні знаки лічильника та пломб, обсяги споживання, тариф та всі документи в електронному вигляді. За адресою: АДРЕСА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 , за даним особовим рахунком до програмного забезпечення, поміж всіх документів, внесено скан копію Акту збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення від 15.06.2009 року. На виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 №2019,загальними зборами акціонерів ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» від 13.11.2017 року прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» шляхом виділу з нього ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» передано ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» програмне забезпечення «Мегабілінг» з усіма даними та документами, які складались за кожним особовим рахунком в електронному вигляді. Враховуючи зазначене, позивач не має можливості надати суду Акт збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення від 15.06.2009 року, який було складено про те, що енергопостачальник ПАТ «Київенерго» здав, а споживач прийняв на відповідальне зберігання пломби, якими опломбовано прилад обліку НІК 2102 №0999701, з показними лічильника на момент пломбування 000001 кВтг, дата повірки 2009, за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з його відсутністю у паперовому вигляді. На підставі вищевикладеного позивач змушений звернулась до суду з даним позовом.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні просив у позові відмовити з підстав, викладених у відзиві на позов та долучених до нього доказів, додатково пояснив, що дійсно 15.06.2009 року в його квартирі АДРЕСА_2 був встановлений лічильник типу НІК 2102-04 №0999301, однак акт збереження будь-яких пломб не складався та відповідно ним не підписувався. При цьому, не заперечував сам факт пошкодження пломби, про який йому стало відомо лише 06.032021 року під час складання акту про порушення, а отже порушення пломби з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку, вважав, сталася не з його вини, а з вини позивача, який і встановив лічильник 15.06.2009 року вже з пошкодженою пломбою.

Таким чином, вислухавши учасників цивільного процесу, наведені сторонами доводи та заперечення щодо підстав та предмету позову, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дають підстави для ухвалення судового рішення про задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі рішення позачергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» від 13 листопада 2017 року прийнято рішення про реорганізацію та рішення Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про заснування товариства від 22 грудня 2017 року, було створено Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» шляхом виділення з ПАТ «Київенерго» Товариства та передачі йому частини майна, прав та обов`язків ПАТ «Київенерго».

Відповідно до п. 2.3. статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», товариство є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільним балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».

Відповідно до ч. 13 розділу ХVІІІ «;Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», є правонаступником в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевим (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач.

Так, 07.09.2005 року між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», як енергопостачальником, правонаступником якого є позивач, та відповідачем ОСОБА_1 , як споживачем, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , укладено договір №1 про користування електричною енергією. Договір підписаний обома сторонами.

На підставі вказаного договору відповідачу був встановлений прилад обліку електричної енергії у його квартирі АДРЕСА_2 , проти чого не заперечував у судовому засіданні відповідач.

Згідно п.11 даного договору, відповідач ОСОБА_2 , як споживач електричної енергії, взяв на себе зобов`язання, зокрема: забезпечувати збереження приладів обліку та пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або іншому об`єкті споживача.

Згідно п.20 договору, відповідач ОСОБА_2 , як споживач електричної енергії, взяв на себе зобов`язання, зокрема: за порушення правил користування електричною енергією, пошкодження приладів обліку.

На момент укладення договору про користування електричною енергією №1 від 07.09.2005 року діяли Правила користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), затверджені постановою КМУ від 26.07.1999 р. №1357 зі змінами, внесеними згідно з постановами КМУ №1607 від 26.10.2000 року, №1275 від 26.09.2001 року.

Відповідно до п. 10 ПКЕЕН, які діяли на момент укладення договору, прилад обліку електричної енергії (далі - прилад обліку) встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Згідно п. 11 ПКЕЕН, відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі споживача та пломб на них несе споживач.

У подальшому пункт 10 ПКЕЕН, на підставі постанови КМУ від 11.01.2006 року №4, було доповнено абзацами наступного змісту:

«Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об`єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача».

15.06.2009 року у квартирі відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , при плановій заміні приладу обліку представниками позивача було складено Акт збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення. В акті збереження пломб зазначено, що Енергопостачальник здав, а споживач прийняв на відповідальне зберігання пломби, якими опломбовано прилад обліку НІК 2102 №0999301, дата повірки 2009 рік, встановлено пломб перевірки 2 шт. та встановлено пломбу Енергопостачальника №6113618.

06 березня 2021 року під час перевірки працівниками позивача за адресою відповідача виявлено порушення п.2.3.2; 2.3.4 5.5.5 ПРРЕЕ, п.5.16.11, 5.16.18, 6.4.2 ККО, що відповідають порушенню 8.4.2 ПРРЕЕ - порушення пломб, пломба має сліди несанкціонованого впливу з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку розрахункового лічильника електричної енергії. Пломба має сліди механічного пошкодження, а саме - подряпини та механічний отвір зі зворотнього боку, про що у присутності відповідача складено Акт про порушення № 000980.

07 травня 2021 року проведено експертне дослідження №ЕД-19-21/13739-ТР, згідно з висновками якого встановлено, що в наданій одноразовій номерній пломбі №6113618 виявлено сліди несанкціонованого втручання. Зі змісту проведеного дослідження вбачається, що: «Виявлена слідова інформація утворює достатній комплекс ознак для висновку про порушення цілісності корпусу в одноразовій номерній пломбі №6113618 та дій спрямованих на маніпуляції з частинами пломби після її навішування на підконтрольний об`єкт, а саме прокручування механізму замикання (ротора) у напрямку, що протилежний вільному руху при закритті (намотуванні на ротор та фіксації пломбувального елементу).

23 червня 2021 року у відповідності до вимог ПРРЕЕ та за участі відповідача ОСОБА_2 відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення № 000980 від 06 березня 2021 року з метою визначення правомірності складання акту та обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, яка підлягає оплаті споживачем, на якому встановлено, що споживач на об`єкті: АДРЕСА_1 (квартира) порушив Закон України «Про ринок електричної енергії», п.2.3.2; 2.3.4 5.5.5 ПРРЕЕ, п.5.16.11, 5.16.18, 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню 8.4.2 ПРРЕЕ - порушення пломби з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку (пломба має сліди механічного пошкодження, а саме: подряпини та механічний отвір зі зворотнього боку; порушення продемонстровано споживачу». За результатами засідання комісії прийнято рішення: Нарахування провести згідно з пунктом 8.4.11 та формулою №5, визначеного главою 8.4. розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 5,00 кВт; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год; період нарахування з 07 вересня 2020 року по 06 березня 2021 року; всього підлягає до сплати: за недовраховану електроенергію - 10 649,82 грн.; за послуги, що надаються споживачу у зв`язку з проведенням експертизи - 2 250,24 грн.

Вартість електричної енергії, неврахованої проведена з Порядком визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними та становить 10 649, 82 грн. і на даний час відповідачем не сплачена.

Згідно із положеннями ч. 3 ст. 13 Конституції України та ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України власність зобов`язує.

За змістом положення ч.5 статті 319 ЦК України, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

За приписами ст. 322 Цивільного кодексу України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно із ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом.

Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №311, затверджено Кодекс комерційного обліку електричної енергії (далі - ККО), який визначає основні положення щодо організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, права та обов`язки учасників ринку, постачальників послуг комерційного обліку та адміністратора комерційного обліку щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, отримання точних і достовірних даних комерційного обліку та їх агрегації (об`єднання), порядок проведення реєстрації постачальників послуг комерційного обліку, точок комерційного обліку та реєстрації автоматизованих систем, що використовуються для комерційного обліку електричної енергії.

Пунктом 5.16 ККО регламентовано правила пломбування/розпломбування вузлів обліку.

Так, відповідно до п.5.16.11. ККО, розпломбування та наступне опломбування здійснюється стороною, що встановила відповідні пломби та/або індикатори, за рахунок ініціатора розпломбування. У разі пошкодження пломб (пломбувального матеріалу) з причин, що не залежали від сторони, яка відповідає за їх збереження (у результаті дії надзвичайної ситуації тощо), повторне опломбування здійснюється за рахунок сторони, що встановила відповідні пломби.

Відповідно до п. 5.16.19. ККО, у випадку пошкодження встановлених на ЗВТ та пристроях вузла обліку пломб або пломбувального матеріалу в результаті ліквідації аварійної ситуації суб`єкт, який виконував аварійні роботи, повинен повідомити про цей факт заінтересованих осіб не пізніше наступного робочого дня.

Згідно п.6.4.2. ККО, у разі виявлення факту втручання в роботу ЗКО та/або обладнання вузла обліку та/або інших ознак розкрадання електричної енергії (зовнішнього пошкодження, несправності або відсутності ЗКО, зриву, відсутності або пошкодження пломб, пломбувального матеріалу та індикаторів, спрацювання індикаторів, порушення форми магнітної суспензії індикаторів, виявлення позаоблікових підключень або підключень, які можуть призвести до викривлення результатів вимірювання та/або комерційного обліку електричної енергії тощо) особа, яка це виявила, має негайно повідомити про це оператора системи та ВТКО, а також, у разі потреби, Національну поліцію України (у разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії, крадіжки або пошкодження ЗКО або іншого обладнання вузлів обліку тощо) у порядку, встановленому законодавством. Водночас ВТКО повинна повідомити відповідних ППКО, оператора системи та електропостачальника про виявлені факти.

Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, з наступними змінами, затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), які регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Так, відповідно до 8.2.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу, а саме відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно п.8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 ПРРЕЕ та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно з п. 8.4.4. ПРРЕЕ, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.

Для забезпечення проведення експертизи оператор системи має зняти, упакувати, опломбувати та направити на експертизу пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності).

У разі визнання споживачем факту пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факту втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, про що окремо зазначається в акті про порушення, письмової відмови споживача від проведення експертизи або ненадання власником засобів вимірювальної техніки чи споживачем оператору системи документів, що підтверджують передачу засобів вимірювальної техніки на експертизу (з винесенням, у тому числі, питань від оператора системи) протягом встановленого цим пунктом строку (якщо оператором системи були передані засоби вимірювальної техніки їх власнику для направлення на експертизу), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

Виходячи з наведених положень, дії позивача щодо направлення пломби на експертизу вчинялись в межах ПРРЕЕ, оскільки при складанні акту про порушення №000980 споживач не був згоден з Актом про порушення, про що свідчать його особисті зауваження до складеного акту у відповідній графі: «З актом порушень не згоден. Пломба клемної кришки мною не порушувалась, припускаю, що вона такою була встановлена. Обов`язок опломбування ввідного автомата покладено на оператора системи. Чому він не опломбував не знаю. Один примірник цього акту отримав». Наведені зауваження відповідача у акті про порушення також спростовують його твердження про те, що він не заперечував проти самого факту пошкодження пломби при складанні Акту про порушення.

Згідно п.8.4.2. ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки).

Отже, на підставі акта про порушення, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснювалось позивачем у відповідності до вимог 8.4.2. ПРРЕЕ. Нарахування проведено згідно з пунктом 8.4.11 ПРРЕЕ та формулою №5, визначеного главою 8.4. розділу VІІІ ПРРЕЕ.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України одним з способів захисту прав особи є відшкодування збитків.

Згідно з п.п.11 п.5.2.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії Електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.

Пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ на споживача покладається обов`язок, серед іншого: 1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); 4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; 8) забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; 9) невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; 19) своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень;

Розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії за актом від 06.03.2021 року №000980 проведений згідно з Порядком визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 18 липня 2019 р. № 1525 (з урахуванням змін та доповнень, чинних на момент розгляду акта комісією).

Суд погоджується із правильністю проведеного розрахунку вартості не облікованої електричної енергії, який судом перевірений, що становить 10 649, 82 грн.

У відповідності до ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Згідно із ч. 1 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Майнова шкода, відповідно до ч.1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, судом встановлено, що відповідачем ОСОБА_2 порушено Закон України «Про ринок електричної енергії», вимоги Правил роздрібного ринку електричної енергії, Кодексу комерційного обліку електричної енергії, а саме: «порушення пломби з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на клемній кришці засобу обліку (пломба має сліди механічного пошкодження, а саме: подряпини та механічний отвір зі зворотнього боку», що підтверджується Актом про порушення № 000980 від 06 березня 2021 року, експертним дослідженням №ЕД-19-21/13739-ТР від 07 травня 2021 року, внаслідок чого заборгованість за не обліковану спожиту електричну енергію станом на 01 серпня 2021 року становить 10 649, 82 грн.

Крім того, при вирішенні даного спору по суті, суд не бере до уваги твердження відповідача ОСОБА_2 , що Акт про порушення від 06.03.2021 року та рішення комісії по розгляду даного Акта №1004 від 23.06.2021 року не можуть бути належним та допустимим доказом, оскільки складені за відсутності оригіналу Акту збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, який він не підписував. Такі твердження суд не бере до уваги, оскільки наявність або відсутність Акту збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення не знімають відповідальності з відповідача за договором про користування електричною енергією №1 від 07.09.2005 року, який був укладений між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», правонаступником якого є позивач, та відповідачем ОСОБА_1 на умовах та у відповідності до норм законодавства України, які діяли на момент його підписання, відповідно до якого відповідач взяв на себе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, за пошкодження приладів обліку, які по суті являються приладами обліку суворої звітності і при встановленні підлягають здійсненню заходів забезпечення недоторканості самого внутрішнього механізму електролічильника, завдяки якому здійснюється облік споживання електроенергії. Тобто, прилад обліку електричної енергії встановлюється відповідно до вимог правил улаштування електроустановок, згідно з якими необхідною та обов`язковою умовою встановлення і подальшого використання електролічильника є наявність пломби з серійним номером і маркувальним позначенням у вигляді клейма. Сама пломба, спеціально визначеним технічними умовами, способом, фіксується на гвинтах, які кріплять кожух лічильника. Вказані вимоги регулюються «Правилами установки електроприладів» і є обов`язковими для виконання всіма уповноваженими щодо цього особами.

З метою управління відносинами з клієнтами в ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», правонаступником якого є позивач, всі побутові споживачі приблизно з 1999 року обліковуються за допомогою пакетного програмного забезпечення ПК «Мегабілінг». З метою ідентифікації споживачів, за кожним споживачем, за адресою якого встановлено лічильник обліку електричної енергії, відкрито особовий рахунок, який складається з 10 цифр та є індивідуальним, картка споживача містить всі вихідні дані: адреса споживача, П.І.П. споживача, оплати, номерні знаки лічильника та пломб, обсяги споживання, тариф та всі документи в електронному вигляді. За адресою: АДРЕСА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 , за даним особовим рахунком до програмного забезпечення, поміж всіх документів, внесено скан копію Акту збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення від 15.06.2009 року.

Окрім того, суд бере до уваги ту обставину, що наявність пломб не оспорюється сторонами, а пошкодження наявних пломб є доведеним фактом, що в свою чергу підтверджує обґрунтованість вимог позивача.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 10 649, 82 гривень.

Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місце знаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно положень ч. 1, 2 статті 137 Цивільного процесуального кодексу України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 3 ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до частин 4-6 ст. 137 Цивільного процесуального кодексу України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Таким чином, розмір витрат на оплату правничої допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правничу допомогу.

Витрати на правничу допомогу, які мають бути документально підтверджені та доведені, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правничої допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій тощо).

Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

У своїй постанові Верховний суд від 27 червня 2018 року по справі №826/1216/16, зауважив, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із надання правової допомоги, оформленні у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, чеки, посвідчення про відрядження). Зазначенні витрати мають бути документально підтвердженні та доведенні. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунки таких витрат є підставою для відмови у задоволення вимог про відшкодування таких витрат.

Неподання стороною, на користь якої ухвалено судове рішення, розрахунку (детального опису робіт (надання послуг), виконання адвокатом, та здійснених ним витрат часу по кожному із виду робіт, необхідних для надання правничої допомоги), позбавляє іншу сторону можливості спростувати ймовірну неспівмірність витрат на професійну правничу допомогу. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 638/7748/18 від 23 листопада 2020 року.

Адвокатом не надано детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, тому немає підстав для стягнення витрат на правничу допомогу. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у справі № 509/5043/17 від 09 жовтня 2020 року.

Судом встановлено, що 15 квітня 2020 року між ПРИВАТНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та АДВОКАТСЬКИМ ОБЄДНАННЯМ «ПЕРШИЙ РАДНИК» в особі керівника Геза Аліни Вікторівни укладено Договір про надання правової допомоги №308-20, відповідно до умов якого виконавець зобов`язується надавати клієнту правову допомогу за окремими письмовими або усним дорученням останнього. Зміст, обсяг і вартість послуг, що надаються, встановлюється сторонами у Додаткових угодах, які є невід`ємною частиною цього договору.

Відповідно до п. 5.1. Договору, цей договір набирає чинності з дати його підписання та діє до 31 грудня 2020 року, але у будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

30 грудня 2020 року між ПРИВАТНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та АДВОКАТСЬКИМ ОБЄДНАННЯМ «ПЕРШИЙ РАДНИК» в особі керівника Геза Аліни Вікторівни укладено Додаткову угоду №2, відповідно до якого, п. 5.1 Договору викладено в новій редакції: «5.1. Цей Договір набирає чинності з дати його підписання та діє до 31 грудня 2021 року, але у будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

28 квітня 2021 року між ПРИВАТНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та АДВОКАТСЬКИМ ОБЄДНАННЯМ «ПЕРШИЙ РАДНИК» в особі керівника Геза Аліни Вікторівни укладено Додаткову угоду №3, відповідно до п. 3, сторони узгодили порядок приймання-передачі послуг, а саме приймання-передача послуг за цим договором здійснюється сторонами за актами наданих послуг, що є підтвердженням надання правової допомоги за цим договором. Акт наданих послуг складається та підписується виконавцем за результатом надання послуг. Такий акт наданих послуг невідкладно (в день його складання) направляється виконавцем клієнту. Враховуючи складність справи, зазначення справи для клієнта, час витраченого адвокатом на надання послуг сторони відображають у акті наданих послуг опис наданих послуг, та їх загальну вартість (розмір гонорару). Клієнт зобов`язаний протягом 1 (одного) календарного дня з моменту отримання акту наданих послуг прийняти надані виконавцем за цим договором послуги шляхом підписання отриманого акту наданих послуг або направити клієнту мотивовану відмову від приймання наданих послуг у разі невідповідності наданих послуг умовами цього договору з переліком виявлених недоліків і строків їх усунення.

Відповідно до п. 4.1., 4.2., 4.3. Додаткової угоди №3, ціна цього договору становить 500 000,00 гривень без ПДВ. Розмір гонорару, який має сплатити клієнт, визначається згідно з Актом наданих послуг, в якому визначається номер справи та судова інстанція, в межах якої надавалась правова допомога. Розмір гонорару може бути змінено за взаємною домовленістю сторін. Вартість наданих послуг (розмір гонорару) у кожній судовій справі може визначатись погодинно або у фіксованому розмірі.

Однак на підтвердження понесення витрат на правничу допомогу представник - адвокат Гаєва Ю.В. не подала до Дніпровського районного суду міста Києва жодного належного документу, які б свідчили про обсяг виконаних робіт, їх розрахунок, загальну суму коштів, що підлягають виплаті адвокату, підтвердження виконання робіт, з детальним їх описом (наданих послуг), виконаних адвокатом; підписану адвокатом та їх оплату.

Разом з тим, відповідно до мотивувальної частини позовної заяви, адвокатом визначено попередній орієнтовний розрахунок правової допомоги в розмірі 5 000,00 гривень, без належного розрахунку наданих послуг, що позбавляє суд перевірити співмірність витрат на оплату послуг адвоката.

Враховуючи вище означене, суд вважає, що відсутні підстави для задоволення вимоги позивача стосовно стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу у розмірі 5 000,00 грн., у зв`язку з їх недоведеністю.

На підставі ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Як убачається з довідки до акту огляду МСЕК Серії КА-1 №012873 від 15.08.2005 року відповідач ОСОБА_2 є інвалідом 2-ої групи з 01.08.2005 року довічно.

Згідно ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Подібного правового висновку Верховний Суд дійшов у постанові від 01.03.2017 року № 6-152цс17.

Оскільки відповідач є інвалідом ІІ групи, тому відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача не підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 2270,00 грн.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать також витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.

Згідно ч. 6 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Враховуючи те, що серед наданого обсягу доказів, у матеріалах справи відсутні будь-які розрахункові документи у формі фіскальних касових чеків, розрахункових квитанцій, платіжних доручень, що підтверджували б факт оплати послуг експерта шляхом перерахування коштів через банки, відділення поштового зв`язку або програмно-технічні комплекси самообслуговування, вимога про стягнення з відповідача витрат за проведення експертизи не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затверджених 14.03.2018 року № 312 Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Правила), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, ст. 526, 610, 612, 625, 638, 642, 714 Цивільного кодексу України, статтями 2, 10, 49, 76-81, 89, 141, 264 - 265, 274, 279, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,- задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» заборгованість за не обліковану електричну енергію в розмірі 10 649, 82 грн. та зарахувати на розрахунковий рахунок № НОМЕР_2 Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», код ЄДРПОУ банку 09322277.

Судові витрати по сплаті судового збору компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягувач: ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», Код , адреса: 04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20.

Боржник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Повний текст рішення суду складений та підписаний 08.07.2022 року.

Відповідно до ст. 354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017,апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя: