ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/6252/13-ц
Провадження № 6/210/6/22
У Х В А Л А

іменем України

"06" липня 2022 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого-судді: Вікторович Н.Ю.,

за участі секретаря судового засідання: Реви К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за правилами ч.2 ст.247 ЦПК України, клопотання/заяву ОСОБА_1 , котрий діє в інтересах ОСОБА_2 про відстрочення виконання рішення суду від 18 серпня 2015 року, у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 , про звернення стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

22 листопада 2021 року до суду надійшло клопотання/заяву ОСОБА_1 , котрий діє в інтересах ОСОБА_2 про відстрочення виконання рішення суду, в якому представник боржника просив суд відстрочити виконання виконавчого листа від 18 серпня 2015 року, по справі №210/6252/13-ц, провадження №2/210/121/15, за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 , про звернення стягнення, щодо виселення відповідача ( ОСОБА_2 ) до закінчення карантину (пандемії на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2).

В обґрунтування клопотання зазначив, що 19.11.2021 року Металургійним відділом державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, в особі державного виконавця Ярмоленко Алла Андріївна, винесено постанову у ВП № N161541534 про поновлення виконавчих дій у виконавчому провадженні ВП N 61541534, за адресою АДРЕСА_1 , що полягають у примусовому виселенні ОСОБА_2 та членів її родини з належної їй на праві особистої приватної власності кватири (єдине житло), на виконання виконавчого листа від 18 серпня 2015 року, по справі №210/6252/13-ц, провадження №2/210/121/15, за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 , про звернення стягнення, щодо виселення відповідача. Посилаючись на вимоги Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» від 06.04.2000 року, Постанови КМУ «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 19.12.2020 р. № 1236, Постанови КМУ від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширення на території України коронавірусу COVID-19» ( зі змінами); рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.03.2020 року «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", яке уведено в дію Указом Президента України від 13.03.2020 року № 87/2020, Постанови КМУ від 20 травня 2020 р. № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» та рекомендаціями Ради суддів України (лист від 16.03.2020 року) №9-рс-186/20) встановлення особливого режиму роботи судів України, а також з метою запобігання розповсюдженню особливого небезпечного вірусного захворювання серед відвідувачів та працівників суду, продовження Урядом адаптивного карантину, приймаючи до уваги, що станом на 20.11.2021р. Дніпропетровська область знаходиться на першому місці по захворюванності та смертності з COVID-19, а представник Боржника у справі - спеціаліст з правознавства (Перкін В.П.) є людиною похилого віку (60+ група ризику по COVID-19) на присутності якого під час проведення виконавчих дій він наполягаю. У зв`язку з чим, звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Заявник ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_1 в судовому засіданні присутніми не були, причини неявки суду не повідомили, поза межами судового засідання від представника ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без їх участі.

Представник АТ «Приватбанк» Хмельов Д.О в судовому засіданні присутнім не був, подав заяву про розгляд скарги за його відсутності, заперечував проти задоволення заяви, зазначив, що виконавчий лист підлягає виконанню. Заборона, встановлена Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавирусною хвороби (COVID-19)» 19.03.2020 року стосується виселення осіб за борги за житлово-комунальні послуги.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити.

Встановлено, що Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 18.08.2015 року ухвалено рішення, яким задоволено у повному обсязі позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 про звернення стягнення. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №1/454-МК від 17.09.2007 року в розмірі 56 083, 55 доларів США, що за курсом 7,99 відповідно до службового розпорядження НБУ від 20.06.2013 року складає 448107,60грн.- звернуто стягнення на квартиру загальною площею 58,10кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу вказаного предмета іпотеки (на підставі договору іпотеки №1/454-МК/1 від 17.09.2007 року) ПАТ КБ «Приватбанк» з укладенням від свого імені договору купівлі-продажу будь-яким способом іншою особою - покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з реєстрацією правочину купівлі-продажу предмету іпотеки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, з отриманням дублікатів правовстановлюючих документів на нерухомість у відповідних установах, підприємствах або організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, з можливістю здійснення ПАТ КБ «Приватбанк» всіх передбачений нормативно-правовими актами держави дій, необхідних для продажу предмета іпотеки. Виселено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають у житловому будинку (предмет іпотеки), розташованому за адресою: АДРЕСА_1 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3441,00грн. (т.1, а.с.127-130).

На теперішній час в провадженні Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) перебуває виконавче провадження №АСВП:61541534 по виконанню виконавчого листа від 27 січня 2017р. по справі №210/6252/13-ц, провадження №2/210/121/15.

Так, Статтею 129-1 Конституції України регламентовано, що судове рішення є обов`язковим до виконання.

Як констатують частини 1, 2 ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд, закріпленого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості й забезпечує ефективне поновлення у правах. Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси громадян і є завершальною стадією судового провадження, а без належного виконання судових рішень правосуддя втрачає сенс.

Згідно з положеннями частин 1, 3, 4, 5 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції,може відстрочити або розстрочити виконання рішення. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також ураховує: 1)ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2)щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Частиною першою ст.33 Закону України «Про виконавче провадження» установлено, за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, з заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення.

Вирішуючи питання про відстрочення виконання судового рішення, обов`язково мають ураховуватися не лише обставини, що на думку боржника істотно ускладнюють його виконання, а повинні враховуватися також й інтереси стягувача.

На переконання суду заявником не доведено обставин, які б поза розумним сумнівом свідчили б про неможливість виконання ним судового рішення до завершення COVID-19 карантину в Україні, який не є надзвичайною подією в контексті вимог діючого законодавства, та безумовно не дає підстав у силу приписів, зокрема, як ст.129-1 Конституції України, так і ст.18 ЦПК України, для відстрочення виконання судового рішення.

Однак, відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, та від 17 травня 2022 року №341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Вимогами ст.40 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців, за винятком наймачів та членів їх сімей. Виселення проводиться у порядку, встановленому законом. Після прийняття рішення про звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення шляхом позасудового врегулювання на підставі договору всі мешканці зобов`язані на письмову вимогу іпотекодержателя або нового власника добровільно звільнити житловий будинок чи житлове приміщення протягом одного місяця з дня отримання цієї вимоги. Якщо мешканці не звільняють житловий будинок або житлове приміщення у встановлений або інший погоджений сторонами строк добровільно, їх примусове виселення здійснюється на підставі рішення суду.

Проте, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15.03.2022 року, зокрема, внесено зміни до розділ VI "Прикінцеві положення" Закону України "Про іпотеку" (Відомості Верховної Ради України, 2003 р., N 38, ст. 313) доповнити пунктом 52 такого змісту: "52. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія статті 37 (у частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), статті 38 (у частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), статті 40 (у частині виселення мешканців із житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти), статей 41, 47 (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах) цього Закону.

Положення абзацу першого цього пункту не поширюються на нерухоме майно (нерухомість), оформлене в іпотеку з метою забезпечення виконання зобов`язань за договорами, укладеними після дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", або за договорами, до яких після дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" за погодженням сторін вносилися зміни в частині продовження строків виконання зобов`язань та/або зменшення розміру процентів, штрафних санкцій".

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 4 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17 та від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 зроблено правовий висновок про те, що посилання суду в рішенні на інші норми права, ніж зазначені в позовній заяві, не може розумітися як вихід суду за межі позовних вимог. У зв`язку із цим суд, з`ясувавши при розгляді справи, що позивач послався не на ті норми, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує в рішенні саме такі норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини.

Саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Помилкове правове обґрунтування позовних вимог є перешкодою в доступі до правосуддя, а відтак - порушенням статті 6 Конвенції та статей 55, 124 Конституції, оскільки позивач визначає предмет та підстави позову, а обов`язком суду є установлення обґрунтованості позову та вирішення спору по суті заявлених вимог з визначенням правовідносин сторін, що випливають зі встановлених обставин та правових норм, які підлягають застосуванню до цих правовідносин.

Підставою позову є фактичні обставини, що наведені в заяві, тому зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом слід керуватися при вирішенні яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом (рішення у справі "Кутіч проти Хорватії", заява № 48778/99).

На підставі вище викладено, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання /заяву ОСОБА_1 , котрий діє в інтересах ОСОБА_2 про відстрочення виконання рішення суду від 18 серпня 2015 року, у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 , про звернення стягнення.

Керуючись Законом України «Про іпотеку», Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», ст.ст. 18, 353, 435 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання/заяву ОСОБА_1 , котрий діє в інтересах ОСОБА_2 про відстрочення виконання рішення суду від 18 серпня 2015 року, у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 , про звернення стягнення - задовольнити.

Відстрочити виконання виконавчого листа від 18 серпня 2015 року, по справі №210/6252/13-ц, провадження №2/210/121/15, за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, ОСОБА_3 , про звернення стягнення, щодо виселення відповідача ( ОСОБА_2 ) на період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування.

Копію ухвали направити учасникам провадження до відома, Металургійному відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), - до відома та для виконання.

На ухвалу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області може бути подано апеляційну скаргу. У разі складання її вступної та резолютивної частини, апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення повного тексту ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, якщо ухвала не буде скасована, вона набирає законної сили після закінчення розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Н. Ю. Вікторович