Справа № 362/4999/18
Провадження № 2/362/107/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 квітня 2022 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого - судді Кравченко Л.М.,
за участі секретів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет застави,-
Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет застави.
Частина грошових коштів була перерахована на купівлю (фінансування купівлі) вищезазначеного автомобіля, решта - перерахована на фінансування страхового платежу та інших витрат, пов`язаних із купівлею авто, що підтверджується видатковими касовими/меморіальними ордерами. Додатком №1 до Кредитного договору встановлено графік щомісячних платежів, відповідно до якого відповідач мав сплачувати встановлену договором нараховану суму коштів. Кредитні кошти в сумі, зазначеній в п.1 Кредитного договору було надано Відповідачу в користування зі сплатою відсоткової (процентної) ставки у розмірі 17,99% та сплатою всіх інших обов`язкових платежів по договору.
Доказом того що, сторони дійшли згоди з усіх істотних умов кредитного договору, є те, що Позичальник своїм підписом засвідчив факт та згоду з умовами цього договору, підтвердив свої права та обов`язки за цим договором і погодився з ними, підтвердив свою здатність виконувати умови цього договору, та те, що всі умови даного договору йому цілком зрозумілі; Позичальник вважає їх справедливими по відношенню до себе.
За приписами ст. ст. 627, 628, 629 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами. Так, сторони спірного кредитного договору на добровільних засадах визначили усі його умови,які прописані чітко і зрозуміло.
Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та закону.
Частиною 1 ст. 530 ЦК України встановлено, що якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Станом на дату подання цієї заяви Відповідач-1 не виконує зобов`язання за кредитним договором у встановлені строки, у зв`язку з чим Позивач змушений звернутися до суду.
Останній платіж боржником (зарахування по Кредитному договору) здійснено 29.12.2014 р.
Отже, сума боргу (обґрунтований розрахунок суми) Відповідача - 1 за кредитним договором станом на 06.08.2018 р. становить :
-Основний борг - 0 грн.;
-Строкові проценти 333,56 грн.;
-Нарахована комісія - 0 грн.;
-Прострочена комісія - 0 грн.;
-Віндикаційні витрати 0 грн.;
-Дебіторська заборгованість 1147,48 грн.;
-Інші штрафні санкції 1772,91 грн.;
-Загальна заборгованість 116569,83 грн.
Заборгованість Відповідача також підтверджується випискою по рахунку Відповідача № НОМЕР_3 та розрахунком заборгованості станом на 06.08.2018 р.
Позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі відповідно до умов Кредитного договору, що підтверджується видатковими касовими/меморіальними ордерами.
В силу застави, згідно зі статтею 572 ЦК України, кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом.
30.10.2019 р. представник позивача надіслав до суду заяву про відмову від частини позовних вимог, в яких просив подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням даної заяви в межах позовних вимог позивача:
-Основний борг - 0 грн.;
-Строкові проценти 333,56 грн.;
-Нарахована комісія - 0 грн.;
-Прострочена комісія - 0 грн.;
-Віндикаційні витрати 0 грн.;
-Дебіторська заборгованість 1147,48 грн.;
-Інші штрафні санкції 1772,91 грн.;
3. Стягнути з Відповідача ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_4 ) на користь Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК» ( ідентифікаційний код в ЄДРПОУ: 19390819), витрати по сплаті судового збору в сумі 1762,00 грн.
4. Стягнути з Відповідача на користь АТ «Ідея Банк» інші можливі витрати, пов язані з розглядом даної справи.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак при зверненні до суду з даною позовною заявою зазначив про розгляд справи у його відсутність за наявними в матеріалах справи доказами. Позовні вимоги підтримав повністю та просив їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, про день та час судового розгляду була належним чином повідомлена, що підтверджується матеріалами справи.
Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням згоди представника позивача, суд вважає за необхідне розглянути справу на підставі наявних в ній доказів та винести заочне рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, прийшов до наступного висновку.
За користування Позичальник сплачує проценту ставку в розмірі 3.6200% (Маржу Банку). Станом на день укладання договору змінна частина ставки, визначена Рішенням Правління Банку, становить 14.3700%, що разом з Маржою Банку разом складає 17.9900%. Максимальний розмір збільшення процентної ставки може становити не більше ніж 40% річних (§ 2 Договору).
§ 4 Кредитного договору передбачено, що забезпеченням виконання зобов`язань за даним Договором є застава ТЗ, вказаного в п.2 § 1 Договору, згідно з договором застави ТЗ, який укладається сторонами.
Банк має право вимагати від позичальника дострокового повернення кредиту в разі настання хоча б одного з таких випадків: втрати позичальником, знищення або пошкодження ТЗ/предмету застави; передачі в наступну заставу ТЗ без згоди Банку; відчуження та іншого розпорядження ТЗ без згоди Банку; прострочення оплати чергового ануїтетного платежу (його частини) більш ніж за один календарний місяць; несвоєчасного та/або неналежного укладення договору страхування ТЗ; в разі розірвання Банком договору; неподання або несвоєчасне подання документів, що підтверджують фінансовий стан Позичальника; порушення позичальником будь-яких інших умов Договору та в інших випадках, передбачених чинним законодавством. Розірвання договору не припиняє нарахування штрафних санкцій передбачених §9 цього Договору (§8 п.1 Договору).
Банк має право розірвати Договір в односторонньому порядку в разі прострочення сплати Позичальником двох щомісячних платежів, надіславши позичальнику повідомлення із зазначенням дати розірвання Договору. В такому випадку Договір вважається розірваним з дати, вказаної в повідомленні Банку, термін повернення кредиту вважається таким, що настав, нарахування процентів припиняється з дати розірвання Договору(§8 п.2 Договору).
У разі порушення Позичальником термінів сплати щомісячних платежів від 1 до 60 днів, Банк має право нарахувати та стягнути з позичальника штрафні санкції (пеню) в розмірі 0,15% від простроченої суми боргу за кожен день прострочки. В разі порушення Позичальником термінів сплати щомісячних платежів більше ніж на 60 днів, Банк має право нарахувати та стягнути з позичальника штрафні санкції (пеню) в розмірі 0,65% від простроченої суми боргу за кожен день прострочки (§ 9 Кредитного договору).
Згідно довідки-розрахунку заборгованості відповідач ОСОБА_4 станом на 06.08.2018 р. має заборгованість за кредитним договором в розмірі 116569,83 грн., яка складається з наступного:
-Основний борг - 0 грн.;
-Строкові проценти 333,56 грн.;
-Нарахована плата за обслуговування кредиту - 0 грн.;
-Прострочена плата за ослуговування кредиту - 0 грн.;
-Віндикаційні витрати 0 грн.;
-Дебіторська заборгованість 1147,48 грн.;
-Інші штрафні санкції 1772,91 грн.;
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки.
Згідно ст. ст. 526,527,530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Згідно ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Частиною 1 ст. 1049 ЦК України передбачено обов`язок позичальника повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, встановлені договором.
На підставі вказаних норм закону, враховуючи, що відповідач - ОСОБА_4 не виконувала свої зобов`язання за кредитним договором, укладеним між сторонами, суд приходить до висновку, що право позивача АТ «Ідея Банк» порушене і підлягає захисту, вищевказані обставини підтверджуються кредитним договором та іншими документами, які містяться в матеріалах даної цивільної справи, а тому є підстави для задоволення позову в частині стягнення з ОСОБА_4 заборгованості по кредитному договору у загальному розмірі 116569,83 грн.
§ 2 п.1 Договору застави передбачено, що у разі невиконання Заставодавцем зобов`язань за кредитним договором Заставодержатель має право одержати задоволення своїх вимог за рахунок Предмету заставу переважно перед іншими кредиторами (на праві вищого пріоритету).
Заставодержатель має право звернути стягнення на Предмет застави у випадку порушення Застоводавцем будь-якого із зобов`язань, передбачених кредитним договором та/або цим договором. Звернення стягнення на Предмет застави здійснюється за вибором Заставодержателя одним із способів: за рішенням суду або в позасудовому порядку шляхом набуття Заставодержателем Предмета застави у власність чи шляхом продажу Заставодержателем застави третій особі. Сам по собі факт звернення стягнення на Предмет застави не тягне за собою припинення основного зобов`язання (§5 Договору Застави).
Порядок реєстрації та перереєстрації транспортних засобів визначений Постановою КМ України від 07.08.1998 р. № 1388 «Про затвердження Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів».
Відповідно до п. 41 вказаної Постанови КМУ, забороняється зняття з обліку та/або перереєстрація на нового власника транспортних засобів, стосовно яких є ухвала суду про накладення арешту або заборону зняття з обліку чи постанова державного виконавця про накладення арешту. Забороняється зняття з обліку та/або перереєстрація на нового власника транспортних засобів, що придбані у розстрочку без надання відповідних документів про остаточний розрахунок.
Застава є способом забезпечення зобов`язань, у силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (ст. 572 ЦК України та ст. 1 Закону України «Про заставу»).
Статтею 589 ЦК України передбачено, що у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.
У частинах 1 та 2 ст. 590 ЦК України зазначено, що звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 20 Закону України «Про заставу» заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави у разі, якщо в момент настання терміну виконання зобов`язання, забезпеченого заставою, воно не буде виконано, якщо інше не передбачено законом чи договором.
Згідно зі статтею 25 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження в рішенні суду зазначається спосіб реалізації предмета забезпечувального обтяження шляхом проведення публічних торгів або із застосуванням однієї з процедур, передбачених статтею 26 цього Закону, положеннями якої передбачено такий спосіб звернення стягнення на предмет застави як продаж обтяжувачем предмета забезпечувального обтяження шляхом укладення договору купівлі-продажу з іншою особою-покупцем.
Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначив, що позичальник не виконує зобов`язання за кредитним договором у встановлені строки, у зв`язку з чим сума основного боргу за кредитом станом на 06.08.2018 р. складає 116569,83 грн.
Таким чином, у зв`язку з тим, що позичальником порушено обов`язок з повернення кредиту частинами, тому вимоги банку про звернення стягнення на предмет застави є обґрунтованими.
Відповідно до ч. 3 ст. 9 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», якщо інше не встановлено законом, зареєстроване обтяження зберігає силу для нового власника (покупця) рухомого майна, що є предметом обтяження, за винятком таких випадків: 1) обтяжувач надав згоду на відчуження рухомого майна боржником без збереження обтяження; 2) відчуження належного боржнику на праві власності рухомого майна здійснюється в ході проведення господарської діяльності, предметом якої є систематичні операції з купівлі-продажу або інші способи відчуження цього виду рухомого майна.
У п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» № 5 від 30.03.2012 р., роз`яснено, що право вибору способу судового захисту, передбаченого законом або договором (дострокове стягнення кредиту, стягнення заборгованості, у тому числі шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки/застави, одночасне заявлення відповідних вимог у разі, якщо позичальник є відмінною від особи іпотекодавця (майновий поручитель), одночасне заявлення вимог про стягнення заборгованості з позичальника з вимогами про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет застави/іпотеки, належні іпотекодавцю, який не є позичальником, розірвання кредитного договору, набуття права власності на предмет іпотеки тощо) належить виключно позивачеві (частина перша статті 20 ЦК, статті 3 і 4 ЦПК). Задоволення позову кредитора про звернення стягнення на предмет іпотеки/застави не є перешкодою для пред`явлення позову про стягнення заборгованості з поручителя за тим самим договором кредиту у разі, якщо на час розгляду справи заборгованість за кредитом не погашена. Задоволення позову кредитора про стягнення заборгованості з поручителя не є перешкодою для пред`явлення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки/застави з метою погашення заборгованості за тим самим договором кредиту у разі, якщо на час розгляду спору заборгованість за кредитом не погашена.
Право вибору конкретного способу звернення стягнення на предмет іпотеки/застави покладається на іпотекодержателя. Відповідно до ч. 1ст. 11 ЦПК України суди повинні розглядати питання про можливість застосування звернення стягнення на предмет іпотеки/застави у спосіб, заявлений у позовній вимозі. При цьому здійснення особою права на захист не може ставитися в залежність від застосування нею інших способів правового захисту.
Звернення стягнення на предмет іпотеки/застави не призводить до заміни основного зобов`язання на забезпечувальне. Тому задоволення вимог за дійсним основним зобов`язанням одночасно зі зверненням стягнення на предмет іпотеки/застави не зумовлює подвійного стягнення за основним зобов`язанням, оскільки домовленість сторін про його заміну забезпечувальним зобов`язанням відсутня.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України у зв`язку з задоволенням позовних вимог, з відповідача ОСОБА_4 на користь АТ «Ідея Банк» необхідно стягнути понесені позивачем судовий збір у сумі 1762,00 грн.
На підставі викладеного, ст.ст. 526, 527, 530, 589,590,611, 623,625,1054 ЦК України, ч. 1, ч. 2 ст. 20 Закону України «Про заставу», ч. 3 ст. 9, ст.10, ст.25 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» № 5 від 30.03.2012 р., та керуючись ст. ст. 12, 81, 259, 263-265, 141, 280-281 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет застави,- задовольнити.
-Основний борг - 0 грн.;
-Строкові проценти 333,56 грн.;
-Нарахована комісія - 0 грн.;
-Прострочена комісія - 0 грн.;
-Віндикаційні витрати 0 грн.;
-Дебіторська заборгованість 1147,48 грн.;
-Інші штрафні санкції 1772,91 грн.;
Стягнути з Відповідача ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_4 ) на користь Акціонерного товариства «ІДЕЯ БАНК» (ідентифікаційний код в ЄДРПОУ: 19390819), витрати по сплаті судового збору в сумі 1762,00 грн.
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо такі не було подано.

Суддя Кравченко Л.М.