РІШЕННЯ

Іменем України

29 листопада 2022 року Селидівський міський суд Донецької області в складі головуючого судді: Хацько Н.О., за участю секретаря судового засідання Клименко А. В., розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Верченко Ольга Олександрівна, до Селидівської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 06.12.2021 року звернувся до суду з позовною заявою до Селидівської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача ОСОБА_3 , після смерті бабусі відкрилась спадщина у вигляді недоотриманої пенсії. У встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звернувся. Спадкоємцем першої черги є ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач звернувся до третьої Донецької міської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за правом представлення відповідно до ст. 1266 ЦК України, але постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що ним пропущений строк звернення до нотаріальної контори з поважних причин так як він знаходився у м. Донецьку та не міг повернутися через знаходження Пунктів пропуску громадян на карантині, через що пропускали людей на контрольовану територію України, а також хворобою на Covid-19. На підставі викладеного просить визначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті бабусі ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 09 грудня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 24 грудня 2021 року підготовче судове засідання було відкладено та зобов`язано державного нотаріуса Третьої донецької міської державної нотаріальної контори Дубінської Л. І. надати суду копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 03 лютого 2022 року було продовжено по цивільній справі строк підготовчого провадження та зобов`язано Другу донецьку державну нотаріальну контору надати належним чином завірену копію заповіту № 1-2529 від 10.12.2005 року ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 26 жовтня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник позивача, ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала на адресу суду заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача, Селидівської міської ради, в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без участі представника та просить рішення прийняти на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого 06.10.1964 року Петровським районним РАЦС м. Донецька ОСОБА_6 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками є ОСОБА_7 та ОСОБА_4 .

Згідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 01.09.1986 року Петровським районним РАЦС м. Донецька, ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_1 , його батьками є ОСОБА_8 та ОСОБА_2 .

Згідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданого 26.11.2021 року Селидівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що складено відповідний актовий запис № 30.

Відповідно до медичної карти 1227 від 14.07.2020 року Центральної міської клінічної лікарні №1 міста Донецька стаціонарного хворого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , вбачається, що позивач знаходився на стаціонарному лікуванні з 05.06.2020 року по 14.07.2020 року з коронавірусною хворобою.

У відповідності до постанови державного нотаріуса Третьої донецької міської державної нотаріальної контори Дубінської Л. І. від 26 листопада 2021 року було відмовлено ОСОБА_1 у видачі Свідоцтва про право на спадщину, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Зі змісту постанови вбачається що ОСОБА_1 звернувся до нотаріальної контори з пропуском строку для прийняття спадщини встановлений законом терміном у 6 місяців, а також на час відкриття спадщини, спадкодавець не проживав із спадкоємцем за однією адресою.

Згідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 68236169 виданої 25.01.2022 року Третьою донецькою міською державною нотаріальною конторою, зі змісту якої після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкова справа не заводилась.

Згідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи) № 68236614 виданого 25.01.2022 року Третьою донецькою міською державною нотаріальною конторою, зі змісту якої ОСОБА_4 було складено 10.12.2005 року заповіт № 1-2529, який було зареєстровано Другою донецькою державною нотаріальною конторою за номером у Спадковому реєстрі 38137960.

Відповідно до листа № 13446/3017/1/22/06.3 від 07.11.2022 року Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) було повідомлено, що згідно до наказу Головного управління юстиції у Донецькій області від 18.11.2014 року №69/2 Друга донецька державна нотаріальна контора була переміщена на територію, підконтрольну українській владі, архівні документи з 1996 року по листопад 2014 року залишені у приміщенні, яке займала Друга донецька державна нотаріальна контора в м. Донецьку, доступ до зазначених архівних документів на теперішній час відсутній у зв`язку із захопленням представниками незаконних збройних формувань. У зв`язку із активним веденням бойових дій на території Донецької області та наявністю обставин, які створюють загрозу життю та здоров`ю працівників встановлено простій в роботі Другої донецької міської державної нотаріальної контори з 13 квітня 2022 року до припинення чи скасування воєнного стану в Україні.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч. 1 ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. 1 ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

У відповідності до ч. 1 ст. 1266 ЦК України встановлено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

У відповідності ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Слід зауважити, в п. 3 постанови № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» пленум Верховного Суду України зазначив, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами статті 29, частини другої статті 1221 ЦК. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.

Відповідно до вимог ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, суд враховує ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» згідно з якою практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права.

Так, право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. На відміну від традиційного розуміння інституту права власності, ЄСПЛ тлумачить поняття «майно» (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions).

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Зазначені обставини свідчать про поважність причин пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, а тому, суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги та визначити ОСОБА_1 додатковий строк у два місяці з дня набрання чинності судовим рішенням для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1221, 1245, 1268, 1269 1270, 1272, 1277 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 81, 89, 258, 259, 265, 268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Верченко Ольга Олександрівна, до Селидівської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Представник позивача: Верченко Ольга Олександрівна, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №4742 видане 28.09.2016 року Радою адвокатів Донецької області, адреса АДРЕСА_3 .

Відповідач: Селидівська міська рада, юридична адреса 85400, Донецька область, м. Селидове, вул. Карла Маркса, буд. № 8, код за .

Повний текст рішення складений 05 грудня 2022 року.

Суддя Н.О. Хацько