КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 752/456/18 Головуючий у 1 інстанції: Колдіна О.О.
Провадження № 2-ві/824/40/2022 Доповідач:Савченко С.І.
У Х В А Л А

07 липня 2022 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Савченка С.І., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Гонтарєва Романа Миколайовича про відвід судді Білич І.М. у справі за апеляційними скаргами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 березня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка Сергія Анатолійовича, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравцов Олександр Олександрович, Департамент з питань реєстрації Київської міської державної адміністрації про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та договорів дарування, скасування рішень про державну реєстрацію,-

В С Т А Н О В И В:

До Київського апеляційного суду надійшла цивільна справа за апеляційними скаргами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 березня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка С.А., ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравцов О.О., Департамент з питань реєстрації Київської міської державної адміністрації про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та договорів дарування, скасування рішень про державну реєстрацію.

Ухвалою Київського апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ в складі головуючого: Коцюрби О.П., суддів Білич І.М., Слюсар Т.А. від 16 червня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 березня 2021 року, а 15 липня 2021 року вказану справу призначено до розгляду.

06 липня 2022 року на електронну пошту Київського апеляційного суду представником ОСОБА_1 адвокатом Гонтарєвим Р.М. подано заяву про відвід судді Білич І.М. Окрім того, ідентична за змістом заява про відвід судді Білич І.М. була подана представником ОСОБА_1 адвокатом Гонтарєвим Р.М. через відділ забезпечення розгляду звернень та надання інформації (прийом громадян). Подані заяви про відвід ідентичні за своїм змістом, тому суд їх розглядає як один документ.

На обґрунтування заяви про відвід представник ОСОБА_1 адвокат Гонтарєв Р.М. зазначив, що у судовому засіданні 05 липня 2022 року під час надання ним пояснень як представника позивача суддя Білич І.М. демонстративно його не слухала, розмовляючи з суддею Слюсар Т.А. Під час відповідей на запитання головуючого, суддя Білич І.М. безпідставно зупиняла його, перешкоджаючи цим у реалізації його процесуального права надавати пояснення, передбаченого п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України, в той час як пояснення представника відповідачів суддя Білич І.М. не зупиняла і слухала уважно.Окрім того, під час надання адвокатом аргументованих пояснень щодо обставин заволодіння майном позивача на підставі правовстановлюючих документів суддя Білич І.М. заявила, що адвокат Гонтарєв Р.М. розповідає казки, що було для нього особливо принизливим, оскільки він вправі розраховувати на справедливий і безсторонній суд. Указані обставини на думку адвоката Гонтарєва Р.М. викликають сумніви в упередженості судді Білич І.М.

Вважає, що така поведінка судді, яка сама по собі є порушенням суддівської етики (суддя зобов`язаний розглядати і вирішувати судові справи справедливо і безсторонньо, виявляти повагу до учасників процесу), також свідчить про явну упередженість судді Білич І.М. Твердження про те, що мої аргументи як представника позивача є казками, суддя Білич І.М. фактично давала оцінку доказам поза нарадчої кімнати і в такий спосіб впливала в позапроцесуальний спосіб на внутрішнє переконання інших учасників судової колегії. Ця обставина також викликає сумніви в неупередженості судді. У зв`язку з викладеним, представник ОСОБА_1 адвокат Гонтарєв Р.М. заявив відвід судді Білич І.М. та просив його задовольнити.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 липня 2022 року у складі колегії суддів головуючого Коцюрби О.П., суддів: Білич І.М., Слюсар Т.А. заяву представника ОСОБА_1 адвоката Гонтарєва Р.М. про відвід визнано необґрунтованою і справу передано до канцелярії апеляційного суду для автоматизованого розподілу в порядку, встановленому ч.3 ст.40 ЦПК України, згідно якої вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу і визначається у порядку ст.33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу для вирішення питання про відвід визначено суддю-доповідача Савченка С.І., 07 липня 2022 року справу передано судді для розгляду.

Відповідно до ч.8, ч.11 ст.40 ЦПК України питання про відвід суду вирішується суддею без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи, викладені в заяві про відвід, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід судді Білич І.М.з наступних міркувань.

Так, згідно ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 2 ст. 36 ЦПК України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього кодексу.

Посилаючись у заяві на те, що суддя Білич І.М. у судовому засіданні упереджено та необ`єктивно ставилася до представника позивача адвоката Гонтарєва Р.М. (п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України), заявник як не навів про це переконливих мотивів, так і не надав про це відповідних доказів.

Як вбачається із заяви представника ОСОБА_1 адвоката Гонтарєва Р.М. про відвід заявник фактично не погоджується із діями судді Білич І.М. під час розгляду справи.

Проте, відповідно до приписів ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Окрім того, посилання представника ОСОБА_1 адвоката Гонтарєва Р.М. на поведінку судді, яка на його думку є порушенням суддівської етики, взагалі не є підставою для відводу судді, передбаченою ст.36 ЦПК України.

За таких обставин незгода адвоката Гонтарєва Р.М. із діями судді Білич І.М. під час розгляду справи не може бути підставою для відводу в силу вказівки закону.

При вирішенні заяви адвоката Гонтарєва Р.М. про відвід судді, апеляційний суд враховує, що за змістом ч.4 ст.10 ЦПК України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року (§ 49-52) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обгрунтованими.

Аналогічні висновки ЄСПЛ викладені у рішенні від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (§ 46) де зазначено. що наявність безсторонності для цілей п.1 ст.6 Конвенції визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу.

Апеляційний суд, оцінюючи наявність підстав для відводу за суб`єктивним критерієм, констатує відсутність будь-яких підстав стверджувати, що суддя-доповідач Коцюрба О.П. виявляє особисту упередженість щодо розгляду даної справи. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм необхідно з`ясувати, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані. Водночас обставини, покладені в основу заяви представника позивача адвоката Гонтарєва Р.М. про відвід судді Білич І.М., не свідчать про існування підстав, визначених у ст.36 ЦПК України, які викликають чи можуть викликати сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

Отже, проаналізувавши обставини, наведені представником позивача у його заяві про відвід судді Білич І.М. від участі у розгляді даної справи суд дійшов висновку, що їх не можна вважати об`єктивно обгрунтованими. Підстав для встановлення будь-якої прямої чи побічної зацікавленості судді Київського апеляційного суду Білич І.М., що викликає сумнів у її неупередженості або об`єктивності, під час розгляду даної заяви не встановлено.

За таких обставин, заява представника ОСОБА_1 адвоката Гонтарєва Р.М. про відвід судді Білич І.М. є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 34, 36, 37, 40 ЦПК України,апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Гонтарєва Романа Миколайовича про відвід судді Білич Ірини Михайлівни відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду С.І.Савченко