У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2022 року м. Київ

Справа №753/22174/19

Провадження № 22-ц/824/4727/2022

Резолютивна частина ухвали оголошена 06 липня 2022 року

Повний текст ухвали складено 07 липня 2022 року

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

секретаря: Журавльова Д.Д.

учасники справи: позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргоюпредставника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на заочне рішення Святошинського районного суду міста Києва від

19 травня 2021 року у складі судді Сенька М. В. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

18 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду міста Києва суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Позов мотивовано тим, що 08 січня 2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір доручення, за умовами якого відповідач зобов?язався здійснити пошук компанії забудовника, яка погодиться на взаємовигідних умовах створити об?єкти нерухомого майна (житлові будинки) для позивача на земельних ділянках розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , та АДРЕСА_2 . Земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_2 перебувала в управлінні на підставі довіреності виданої власником - ОСОБА_4 .

Позивачка зазначала, що для виконання доручення та здійснення попередньої оплати за договором про забудови земельної ділянки із забудовником, нею було передано ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 28 000,00 доларів США, що є еквівалентом 784 374,25 грн на момент передачі коштів.

Пунктом 3.1 договору, сторонами було узгоджено, що строк виконання доручення за договором до 30 липня 2018 року включно.

Пунктом 4.1.3 договору передбачено обов?язок відповідача у триденний термін з моменту виконання доручення за договором або з моменту закінчення строку визначеного в пункті 3.1 договору повернути (передати) усе одержане від позивача, в тому числі і грошові кошти, або надати звіти та оригінали документів, що підтверджують понесення відповідачем фінансових затрат під час виконання своїх зобов?язань за договором.

Позивачка вказувала, що станом на 31 липня 2018 року і на час подання цього позову, відповідач доручення позивача не виконав, звіт за договором доручення позивачу не надав, а отримані грошові кошти не повернув.

Грошова сума, яку відповідач повинен сплатити позивачу внаслідок невиконання договору доручення становить 814 739,62 грн, з яких: 784 374,25 грн - сума неповернутих коштів, отриманих відповідачем, 30 365,37 грн - 3 % річних від простроченої суми за весь час користування коштами нарахованих ні підставі частини другої статті 625 ЦК України.

ОСОБА_1 просила стягнути з ОСОБА_2 на свою користь грошові кошти в розмірі 814 739.62 грн та судові витрати, понесені у зв?язку із розглядом справи в розмірі 8 705,71 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 14 лютого 2020 року відкрито провадження в цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Призначено судове засідання для розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 вересня 2020 року, проведеного у зв?язку із звільненням судді, цивільну справу передано судді Каліушку Ф. А.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до

ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Призначено справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 22 жовтня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - передано на розгляд за підсудністю до Святошинського районного суду міста Києва.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 29 березня 2021 року прийнято цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, до свого провадження.

Вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання по справі.

19 травня 2021 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_5 подано заяву, згідно якої заявник просив позов задовольнити в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення

Заочним рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 19 травня

2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти 784 374,25 грн, 3 % річних у сумі 30 365,37 грн та 8 705,71 грн судового збору, а всього стягнуто 823 445,33 грн.

Судом роз?яснено, що на рішення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Рішення мотивовано обґрунтованістю заявлених позовних вимог, оскільки на момент звернення до суду відповідач доручення не виконав, звіт за договором доручення не надав, а отримані грошові кошти не повернув.

Короткий зміст вимог та доводів апеляційної скарги

05 січня 2022 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Святошинського районного суду міста Києва від

19 травня 2021 року та направити справу на розгляд за встановленою підсудністю до Подільського районного суду міста Києва за місцем проживання відповідача, зареєстрованого у встановленому законом порядку.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції неповно досліджено всі докази у справі, окрема в частині того, чи дійсно мало місце порушення відповідачем умов договору доручення, відповідно до якого останній зобов?язався здійснити пошук забудовника. Суд визнав доведеними обставини щодо невиконання відповідачем умов договору за відсутності будь-якої позиції відповідача. Справу було розглянуто судом в першому судовому засіданні, яке було визначено підготовчим, за відсутності відповідача, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду. Заявник також звертає увагу на порушення судом першої інстанції правил підсудності, оскільки місце реєстрації відповідача є: АДРЕСА_3 , що територіально відноситься до Подільського району міста Києва, а відтак справа за правилами частини першої статті 27 ЦПК України, підсудна Подільському районному суду міста Києва, оскільки спір виник не з приводу нерухомого майна, як помилково зазначено Дарницьким районним судом міста Києва, а з приводу стягнення заборгованості. Крім того, судом не з?ясовувалось питання місця реєстрації відповідача, у матеріалах справи відсутні відповідні докази.

Рух апеляційної скарги та матеріалів справи

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 05 січня 2022 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суд увід 11 січня 2022 року витребувано із Святошинського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 753/22174/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

27 січня 2022 року матеріали цивільної справи № 753/22174/19 разом надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката Круторогової С. І. про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року - задоволено та поновлено його.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , подану адвокатом Крутороговою С. І., на заочне рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до

ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Зупинено дію заочного рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 травня 2022 року справу призначено до розгляду з викликом учасників справи.

Доводи інших учасників справи

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Позиція Київського апеляційного суду

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми матеріального права

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на заочне рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року підлягає закриттю з огляду на таке.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 8 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги.

Судом апеляційної інстанції у цивільних справах є апеляційний суд, у межах апеляційного округу якого (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду) знаходиться місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується, якщо інше не передбачено цим Кодексом (частина перша статті 351 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

З матеріалів справи відомо, що у справі було ухвалено заочне рішення.

Процедура апеляційного оскарження заочного рішення врегульована статтями 284, 288, 352 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, другої статті 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому статтею 352 ЦПК України.

Системний аналіз вказаних норм процесуального права, дає підстави дійти висновку про те, що законодавець персоніфікував процедуру оскарження заочного рішення відповідачами.

Такий висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 19лютого 2020 року у справі № 752/20370/15-ц (провадження № 61-8986св19).

Пунктом 4 (абз.2) постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року № 12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» передбачено, що оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення. В іншому випадку апеляційний суд відмовляє в прийнятті апеляційної скарги на заочне рішення.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач по справі ОСОБА_2 не звертався до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року і це заочне рішення за заявою ОСОБА_2 судом першої інстанції не переглядалось відповідно до вимог статті 284 ЦК України.

Підстави для закриття апеляційного провадження передбачені статтею 362 ЦПК України. Хоча стаття 362 ЦПК України не містить такої підстави для закриття апеляційного провадження, як помилкове відкриття, за обставин цієї справи провадження все ж слід закрити, оскільки апеляційне провадження у даній справі було відкрите на заочне рішення суду де не було дотримано процедуру оскарження заочного рішення відповідачем. Розгляд апеляційним судом справи за апеляційною скаргою відповідача на заочне рішення, де не було дотримано процедуру його оскарження, не сумісний з приписами процесуального закону і принципом правової визначеності.

Підсумовуючи вищенаведене, Київський апеляційний суд робить висновок про те, що якщо апеляційна скарга прийнята до провадження суду апеляційної інстанції помилково, тому у зв`язку з цим апеляційне провадження у справі належить закрити. Наведена правова позиція підлягає застосуванню судом до процесуальних правовідносин, що виникли під час розгляду цієї апеляційної скарги.

Подібний за змістом висновок зроблено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 761/10509/17 (провадження № 14-53цс19).

Ураховуючи наведене Київський апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 -

ОСОБА_3 на заочне рішення Святошинського районного суду міста Києва від

19 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, підлягає закриттю, оскільки заочне рішення без дотримання відповідачем процедури його оскарження (подання заяви про перегляд заочного рішення відповідно до статті 284 ЦПК України) не може бути оскаржене в апеляційному порядку відповідачем.

Керуючись ст.ст. 260, 268, 261, 284, 287, 362, 436 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на заочне рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - закрити.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на заочне рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів повернути ОСОБА_2 .

Поновити дію заочного рішення Святошинського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна