Справа № 288/45/22
Провадження № 2/288/160/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2022 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Зайченко Є. О.,

з участю секретаря судових засідань - Костюк О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту», представник Мартиненко Володимир Володимирович до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (далі Позивач), звернулось до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 (далі Відповідач) про стягнення заборгованості в розмірі 54089,58 грн., за договором № 002 оренди майна з правом викупу від 05.07.2020 року.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 05.07.2020 року між позивачем та відповідачем було укладено договір оренди майна з правом викупу № 002, за умовами якого позивач зобов`язався передати у строкове платне володіння та користування майно, а саме: телефон Smart/tel Xiaomi Redmi Note 9 4/128GB Midnight Grey, вартістю 15504,00 грн., з наступним переходом права власності відповідачу, а відповідач зобов`язувався прийняти у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, та сплачувати орендну плату. Позивач свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі. Однак, відповідач, всупереч умовам договору, орендну плату не сплачував, внаслідок чого станом на 29.12.2021 утворилася заборгованість в розмірі 54089,58 грн. У зв`язку з чим просить стягнути з відповідача заборгованість за договором оренди майна з правом викупу № 002 від 05.07.2020 року у розмірі 54089,58 грн. та витрати зі сплати судового збору.

Ухвалою суду від 12 січня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справі.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду клопотання в якому просив справу розглядати без участі представника позивача, на підставі наявних в справі доказів, позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов не подав, про дату та місце судового розгляду, повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням Укрпошти про вручення поштового відправлення, яке відповідачу вручено особисто 09 червня 2022 року.

Враховуючи вищевикладене, у суду є підстави вважати, що відповідач належним чином повідомлений про порядок розгляду справи.

Згідно з ч.1 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

Як встановлено, ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі письмових доказів.

Зважаючи на те, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Справу судом розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, згідно з вимогами статтями 274-279 ЦПК України.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд дійшов наступного висновку.

05 липня 2020 року між позивачем та відповідачем було укладено договір оренди майна з правом викупу № 002, за умовами якого позивач зобов`язався передати у строкове платне володіння та користування майно, а саме, Smart/tel Xiaomi Redmi Note 9 4/128GB Midnight Grey, з наступним переходом права власності відповідачу, а відповідач зобов`язувався прийняти у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, та сплачувати орендну плату.

Відповідно до пункту 3 договору передача об`єкта оренди здійснюється протягом п`яти робочих днів з дати укладення договору, за товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку.

Сплата орендної плати у розмірі 969,00 грн. повинна здійснюватися до 05-го числа кожного календарного місяця, а строк договору оренди складає 24 місяців, де днем внесення останнього платежу є 05 липня 2022 року.

За змістом пункту 8.4 договору за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплачувати на користь орендодавця штраф у сумі 75,00 грн за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3 % від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, але не більше 50% від загальної суми оренди за цим договором.

Згідно п. 8.5 Договору у разі не здійснення оплати Орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору, Орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей Договір, повідомивши Орендаря за 15 календарних днів до факту дати такого розірвання.

У такому разі Орендар зобов`язується сплатити вже нараховану Орендну плату, та додатково сплатити штраф у розмірі 50% від вартості Об`єкта оренди, визначеної відповідно до п. 1.3. Договору, та викупити Об`єкт оренди за ціною, визначеною відповідно до п.1.3. Договору, або повернути Об`єкт оренди.

Слід відзначити, що відповідно п. 5.4 Договору Дострокове повернення Об`єкта оренди можливе лише після спливу мінімального строку оренди котрий відповідно до Додатку до Договору складає 9-ть місяців, та за умови сплати всієї вартості мінімального строку оренди (9-ть місяців) розраховану відповідно до умов договору.

Повернення Об`єкта оренди після мінімального строку оренди можливе у випадку сплати Орендарем всіх платежів за час користування Об`єктом оренди. Орендар в момент укладення Договору підтвердив, що укладання Договору відповідає його інтересам (п. 10.1.1. Договору), волевиявлення є вільним, усвідомленим і відповідає його внутрішній волі (п. 10.1.2. Договору), умови Договору зрозумілі і відповідають реальній домовленості Сторін (п. 10.1.4. Договору), та що Сторони досягли згоди з усіх істотних умов цього Договору (п. 10.1.8. Договору).

Відповідно до акту приймання - передачі товару від 05 липня 2020 року № 002 відповідач отримав об`єкт оренди, що засвідчено особистим підписом.

Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості станом на 29 грудня 2021 року у відповідача виникла заборгованість у розмірі 54089,58, та складається з: суми прострочених Орендних платежів - 15429,00 грн.; суми пені 7652,58 грн.; суми штрафу - 7752,00 грн.; суми вартості Об`єкта оренди - 23256,00 грн..

ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» 13.12.2021 року направлено адресату ОСОБА_1 ПОВІДОМЛЕННЯ - ВИМОГУ щодо одностороннього розірвання договору та стягнення заборгованості в судовому порядку, відповідно до котрої ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» повідомило Орендареві про розірвання Договору та зобов`язання Орендаря здійснити викуп Об`єкта оренди, за ціною визначеною в Договорі.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

За змістом статей 12, 16, 20, 43 ЦК України особа здійснює свої цивільні права, в тому числі право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права, на власний розсуд. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу.

Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Частинами першою, третьою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтями 319, 321 ЦПК України визначено, що власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд; право власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Згідно зі статтею 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ).

Статтею 762 ЦК України визначено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до частини першої статті 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою статті 764 ЦК України.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 623 ЦК України якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.

Стаття 625 ЦК України передбачає, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Згідно розрахунку заборгованості станом на 29 грудня 2021 року у відповідача виникла заборгованість у розмірі 54089,58, та складається з: суми прострочених Орендних платежів - 15429,00 грн.; суми пені 7652,58 грн.; суми штрафу - 7752,00 грн.; суми вартості Об`єкта оренди - 23256,00 грн..

Разом з цим, цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).

За положеннями ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 21.10.2015 №6-2003цс15, та Верховного Суду, викладеній у постанові від 25.07.2018 у справі №2-2171/11.

Позивачем надано суду докази про порушення відповідачем умов договору, яке полягає у несплаті орендної плати. В той же час за це порушення позивачем нарахована і пеня, і штраф, що відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду України, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення.

За таких обставин, з метою забезпечення дотримання балансу інтересів сторін, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача неустойки у вигляді штрафу, а вимоги щодо стягнення пені задоволенню не підлягають.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову і стягнення з відповідача на користь позивача суми прострочених орендних платежів у розмірі 46437.00 грн., з яких: сума прострочених орендних платежів 15429.00 грн., штраф за розірвання договору 7752.00 грн., вартість об`єкта оренди - 23256.00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 1948 гривень 84 копійок.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст. ст. 207, 509, 526, 530, 611, 615, 626, 628, 638, 759-763, 1050, 1054-2055 ЦК України, ст.ст.12, 13, 76-81, 89, 95, 133, 141, 223, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту», представник Мартиненко Володимир Володимирович до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (, адреса: 01133 м. Київ, вул. Алмазова Генерала, буд. 13-А кімната 20, рахунок: ІВАN № НОМЕР_2 у відділенні ПУМБ «РЦ в м. Києві» Код Банку: 334851) суму заборгованості в розмірі 46437 гривень, за договором № 002 оренди майна з правом викупу від 05 липня 2020 року.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (, адреса: 01133 м. Київ, вул. Алмазова Генерала, буд. 13-А кімната 20, рахунок: ІВАN № НОМЕР_2 у відділенні ПУМБ «РЦ в м. Києві» Код Банку: 334851) 1948 гривень 84 копійки сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко