У Х В А Л А

"05" грудня 2022 р.

м. Київ

справа № 755/12287/22

провадження № 2/755/6829/22

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім'ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення, -

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім'ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення.

Ухвалою суду від 30 листопада 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім'ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення, залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Так, ухвалою суду від 30 листопада 2022 року зазначено, що звертаючись з позовом про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення позивачем ОСОБА_1 зазначено про наявність у неї та у її малолітньої доньки ОСОБА_6 права на користування не приватизованою квартирою АДРЕСА_1 . Однак, відповідно до змісту позовної заяви позивачем зазначено, що таке право наразі оспорено потенційними відповідачами, судовий розгляд справи наразі триває та відсутнє рішення суду, яке набрало законної сили, про відсутність підстав для втрати позивачем права на користування спірною квартирою, тобто твердження позивача про наявне право на користування квартирою є передчасним, з огляду на оспорення останнього.

Тобто позивачем має бути надане рішення суду, яке набрало законної сили, про відсутність правових підстав для втрати позивачем та її малолітньою донькою права на користування спірною квартирою.

Відповідно до ч. 3 ст. 188 ЦПК України, об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Так, на виконання ухвали суду від 30 листопада 2022 року представником позивача подано заяву, відповідно до якої ним зауважено, що дійсно розгляд поданого позову неможливий до розгляду справи № 755/9755/22, однак він має намір подати клопотання про об`єднання справ в одне провадження.

Разом з тим, як убачається з ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2022 року у справі № 755/9755/22 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах якого діє ОСОБА_3 , ОСОБА_5 в інтересах якої діє ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_7 в інтересах якої діє ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом визнання особи такою, що втратила користування житловим приміщенням, то провадження у справі відкрито у порядку спрощеного позовного провадження, та справу призначено до судового розгляду на 20.12.2022 року.

Таким чином, станом на день постановлення даної ухвали суду справа № 755/9755/22, яка призначена до розгляду у спрощеному позовному провадженні, перебуває на стадії її розгляду по суті позовних вимог, що виключає право суду на об`єднання справи № 755/12287/22 із справою № 755/9755/22, а відкриття провадження у справі № 755/12287/22 штучно створює підстави для її зупинення до розгляду справи № 755/9755/22 та набрання рішенням законної сили.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та у рішенні від 30 травня 2013 року» Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач у встановлений судом строк не виконає всі перелічені в статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім'ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення, - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення позивачу даної ухвали суду.

Суддя: В.І. Галаган