Справа № 177/457/22
Провадження № 2/177/466/22
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

07 липня 2022 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Березюк М. В.

за участі: секретаря Баля А. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, в порядку спрощеного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із зазначеною позовною заявою, в обґрунтування якого вказала, що сторони з 13.07. 2019 року перебувають у зареєстрованому шлюбі, від якого спільних дітей не мають. Сімейні стосунки між ними на момент подання позову до суду припинено, проте відповідач не погоджується на розірвання шлюбу в органах РАЦС. Причиною припинення сімейних відносин позивач вказує на відсутність взаємопорозуміння та відсутності спільних інтересів. Позивач вважає, що сім`я розпалась остаточно та просить розірвати шлюб між позивачем та відповідачем, зареєстрований 13 липня 2019 року Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 942.

Ухвалою судді від 30 червня 2022 позовна заява прийнята судом до розгляду та призначена до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Позивач у судове засідання не з`явилася, в заяві від 07.07.2022 просила суд розглядати справу за її відсутності, прізвище після розірвання шлюбу просила їй не змінювати та залишити « ОСОБА_3 », а також просила суд не вирішувати питання щодо розподілу судових витрат.

Відповідач у судове засідання не з`явився, засобами електронного зв`язку надав на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав та не заперечував проти задоволення позову.

В зв`язку з тим, що сторони правом на участь в судовому засіданні не скористалися, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, надавши оцінку доказам наданим позивачем на обґрунтування своїх вимог, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 13 липня 2019 року Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 942, дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_4 », яке вона змінила на « ОСОБА_3 » при реєстрації шлюбу, про що свідчить копія свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 ( а.с. 6).

Від шлюбу сторони дітей не мають.

Позивач стверджує, що шлюбно-сімейні відносини з відповідачем на момент звернення до суду із позовом припинені. Відповідач у судове засідання не з`явився, в заяві про визнання позову факти викладені в позові не заперечував та не спростував.

Суд не застосовує положення ст. 111 СК України, оскільки в судовому засіданні було зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, почуття любові та взаємоповаги зникло, вони тривалий час проживають окремо, а подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ст. 112 ч.2 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, відповідач має право визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Беручи до уваги викладене, те що сім`я розпалася остаточно, примирення між сторонами неможливе, збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, що має істотне значення, відповідач позов визнав і це не суперечить закону та не порушує права інших осіб, суд приходить до висновку, що шлюб зареєстрований між сторонами підлягає розірванню.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що позивач при укладенні шлюбу змінила прізвище « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_3 » та в заяві про розгляд справи за відсутності позивача остання просить суд після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_3 », у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу між сторонами, залишити позивачу прізвище « ОСОБА_3 ».

В заяві про розгляд справи за відсутності позивача остання також просить суд не відшкодовувати їй судові витрати понесені у зв`язку зі сплатою судового збору при зверненні до суду, а тому питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 206, 247 ч.2, 259, 263, 264, 265 ЦПК Українии, ст. ст. 104, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженою в м. Ізмаїл Одеської області та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженим в с. Мар`янівка Каховського району Херсонської області, зареєстрований 13 липня 2019 року Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 942 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_3 », яке вона змінила з « ОСОБА_4 » під час державної реєстрації шлюбу.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його підписання суддею.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.В. Березюк