Справа № 185/3475/22
Провадження № 2/185/2311/22
у х в а л а

07 липня 2022 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Цендра Н., розглянувши матеріали позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Підприємство з експлуатації електричних мереж «Центральна енергетична компанія» до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди, -

встановив:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача збитки, завдані безобліковим користуванням електричною енергією, що виникли в наслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії в сумі 1135,60 грн. та судові витрати в розмірі 4962 грн. Заборонити ОСОБА_2 чинити перешкоди ПрПТ «ПЕЕМ «ЦЕК» у виконанні своїх обов`язків згідно чинного законодавства.

Після відкриття провадження у справі судом встановлено, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України.

30.06.2022 судом було винесено ухвало про залишення позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Підприємство з експлуатації електричних мереж «Центральна енергетична компанія» до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди без руху залишено через невідповідність її вимогам ЦПК України.

05.07.2022 до суду надійшла заява про усунення недоліків.

Однак, розглянувши заяву про усунення недоліків та матеріали поданої позовної заяви, суд приходить до висновку, що дана позовна заява підлягає поверненню, оскільки позивач не усунув усі вказані в ухвалі суду від 30.06.2022 року недоліки.

Так в заяві про усунення недоліків зазначено, що в Ухвалі суд посилається на п.7.5. (п.п. 2) розділу VІІ ПРРЕЕ, який не стосується оператора системи (ПрАТ «ПЕЕМ «ЦЕК»), а стосується електропостачальників. При цьому зазначили, що пп. 1. П. 7.5 розділу VІІ ПРРЕЕ не передбачено, що оператор системи повинен зазначати в попередженні про припинення розподілу електричної енергії суми заборгованості та час її виникнення покладені на електропостачальника.

Однак, як вбачається з Реєстру споживачів для здійснення/припинення електроживлення за заборгованість за спожиту електричну енергію відповідно до умов укладених договорів про постачання електричної енергії між споживачами та ТОВ Енергетичні Дніпровські послуги від 26.08.2021 р. , підставою припинення постачання електроенергії ОСОБА_3 , вказаний саме п. 7.5.2 ПРРЕЕ, яким передбачено, що в попередженні вказується сума заборгованості, час її виникнення, а отже в попередження № 18 від 28.08.2021 р. повинні були вказані сума заборгованості та час її виникнення. Доказів отримання або направлення вказаного попередження до суду надано не було, що стосується списку № 3042 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих пріоритетних, то він не може вважатися доказом направлення попередження, оскільки на даному списку відсутній поштовий штамп з датою відправлення та взагалі відсутня дата коли було відправлене попередження ОСОБА_3 .

Крім того, сам позивач в позовній заяві посилається саме на п.п. 2 п. 7.5 розділу VІІ ПРРЕЕ, зазначивши, що «Припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється: електропостачальником за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення у разі: заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору з електропостачальником». Тобто суд при постановленні ухвали про залишення без руху виходив з тих пунктів ПРРЕЕ, які вказав сам позивач. Натомість в заяві про усунення недоліків, позивач зазначає, що суд не вірно посилається на п.п. 2 п. 7.5 розділу VІІ ПРРЕЕ, оскільки необхідно посилатися на пп 1 п. 7.5 розділу VІІ ПРРЕЕ, також зазначають що попередження про припинення електроживлення надсилається ОСР одночасно електропостачальнику та відповідному споживачу електричної енергії за 5 робочих днів до запланованої дати обмеження/припинення розподілу електричної енергії, тобто заява про усунення недоліків суперечить поданій позовній заяві, у зв`язку з чим виникає питання, що саме суд повинен розглядати позовну заяву, яка ґрунтується на положенні п.п. 2 п. 7.5 розділу VІІ ПРРЕЕ чи заяву про усунення недоліків, яка ґрунтується на положенні пп. 1 п. 7.5 розділу VІІ ПРРЕЕ.

Також, як вбачається з позовної заяви при посиланні на п.п. 2 п. 7.5 розділу VІІ ПРРЕЕ, позивач підкреслив, що припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється: електропостачальником у разі: заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору з електропостачальником . Однак в позовній заяві і в доданих до позовної заяві матеріалах ( в тому числі і в попередженні) відсутні відомості про те, що у ОСОБА_4 була заборгованість. При цьому у заяві про усунення недоліків позивач зазначає, що ОСР не має права вимагати від електропостачальника обґрунтування причини (підстави) припинення електроживлення, що суперечить ч. 5 ст. 177 ЦПК України, якою передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. За відсутністю вказаних відомостей не можливо встановити, що стало підставою для припинення розподілу електричної енергії, і чи відбулось припинення в законний спосіб та на законних підставах.

Така ж позиція зазначена в п. 7Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції"- у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Відповідно до ч.4 ст.83 ЦПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Також нормами статті 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Крім того, в ухвалі про залишення без руху суд зазначив, що «Як вбачається з матеріалів справи засіб обліку електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , знаходиться на сходовій клітині, під час проведення перевірки було встановлено, що лічильник неушкоджений, відключення проводилось від приладу обліку, шляхом відключення фазного проводу. У зв`язку з викладеним не зрозуміло, які перешкоди ПрАТ «ПЕЕМ ЦЕК» у виконанні своїх обов`язків згідно чинного законодавства у тому числі і щодо вимог електропостачальників чинить ОСОБА_1 , і що саме необхідно заборонити ОСОБА_1 »

В заяві про усунення недоліків позивач зазначив, що прилад обліку електричної енергії, який здійснює облік електричної енергії квартири АДРЕСА_2 , розташований на сходовій клітинці першого поверху четвертого під`їзду в шафі, яка належить балансоутримувавчу, але доступу до даної щитової балансоутримувач не має, оскільки шафа зачинена на замок ОСОБА_1 тобто з викладеного вбачається, що позивачу необхідно, щоб ОСОБА_1 не чинив перешкоди у доступі до приладу обліку електричної енергії.

Як зазначено вище, в ухвалі суд ставив питання, що саме необхідно заборонити ОСОБА_1 , однак позивач у заяві про усунення недоліків, не конкретизував прохальну частину позову, і залишив в загальному вигляді, а саме - Заборонити ОСОБА_1 чинити перешкоди ПрАТ «ПЕЕМ ЦЕК» у виконанні своїх обов`язків згідно чинного законодавства у тому числі і щодо вимог електропостачальників за адресою : АДРЕСА_1 . Тобто позивач не конкретизував спосіб захисту свого порушеного права.

Відповідно до вимог ч.3 ст.185 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч.5 ст.185 ЦПК України).

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді (ч.6 ст.185 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що повернення заяви, відповідно до ч.6 ст.185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, так як після усунення вказаних недоліків позивач має право повторно звернутися до суду із вказаним позовом, суд вважає за необхідне позов визнати неподаним та повернути позивачу, в зв`язку з не усуненням недоліків.

З огляду на те, що позивач недоліки поданої заяви не усунув у відповідності до ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 червня 2022 року, а подана заява про усунення недоліків суперечить поданій позовній заяві, про що зазначено вище, за таких обставин суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 44, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву заяви Приватного акціонерного товариства «Підприємство з експлуатації електричних мереж «Центральна енергетична компанія» до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди - визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження в 15-денний строк з дня її винесення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Наталія ЦЕНДРА