Єдиний унікальний номер 448/1511/22
Провадження № 2/448/510/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20.12.2022 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Юрій БІЛОУС, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про: стягнення аліментів на повнолітню дитину, що продовжує навчання та відшкодування 50% вартості навчання,

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суд стягувати з відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на її користь аліменти на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, починаючи стягнення з дня пред`явлення позову до суду і до закінчення навчання, але не більше як до досягнення ним 23 років. Також, просить суд стягнути з ОСОБА_2 на її, ОСОБА_1 , користь компенсацію оплати 50% вартості навчання за сина ОСОБА_3 одноразово, а саме 26 250 грн.

Ознайомившись із змістом позовної заяви та проаналізувавши додані до неї додатки, вважаю, що така підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України).

Водночас, частиною третьою статті 199 СК України визначено коло суб`єктів, які мають право звернутися до суду з відповідним позовом: право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.

Разом з тим, необхідно звернути увагу позивачки ОСОБА_1 на те, що відповідно до закону повнолітня дитина, яка продовжує навчання, має повний обсяг цивільної процесуальної дієздатності та може звернутись самостійно з позовом про стягнення аліментів на її утримання; у разі подання позову матір`ю дитини, повнолітню дитину має бути обов`язково зазначено у позовній заяві у якості третьої особи у справі.

Крім того, відповідно до частини 3 статті 199 СК України ОСОБА_1 , надано право звернення до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання, лише в інтересах повнолітнього сина ОСОБА_4 , але не наділяє її правом матеріально-правової вимоги до відповідача ОСОБА_2 , у своїх інтересах, в тому числі аліментів на свою користь.

З правового аналізу статей 3, 29, 45, 46 ЦПК України, статті 30 ЦК України та частини 3 статті 199 СК України ОСОБА_1 , як мати повнолітньої дитини, яка продовжує навчання, має право звернутись, в інтересах останнього, з відповідним позовом про стягнення аліментів з відповідача. Проте оскільки ОСОБА_3 має повну цивільну процесуальну дієздатність, саме він може бути позивачем у зазначеній справі та аліменти мають бути стягнуті на його користь, а не на користь матері, яка звернулась до суду з позовом.

Суд звертає увагу, що в порушення п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, у позові не викладено обставин, у чому конкретно полягає однорідність позовних вимог про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання на період такого навчання та позовних вимог про відшкодування 50% вартості навчання, які не взаємопов`язані між собою, регулюються різними нормами права і правильність вирішення позовних вимог про стягнення аліментів на повнолітню дитину не залежить від правильності позовних вимог про відшкодування 50% вартості навчання. Крім того, спільний розгляд різних, не взаємопов`язаних між собою позовних вимог (стягнення аліментів та повнолітню дитину, що продовжує навчання та стягнення додаткових витрат), може ускладнити вирішення справи та виконання рішення. Тому слід вказати позивачці ОСОБА_1 на можливість розмежування вищевказаних позовних вимог та звернення до суду з окремими позовними заявами.

Також, вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до пунктів 5 та 8 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Також згідно з частиною 5 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак дана позовна заява не відповідає вказаним вище вимогам закону.

Так, обґрунтовуючи даний позов, позивачка ОСОБА_1 посилається на те, що відповідач ОСОБА_2 працює на посаді кінолога в Державній прикордонній службі України Львівський прикордонний загін ВСП «Смільниця» а тому може надавати матеріальну допомогу. Проте про докази, які б підтверджували вказані обставини, в позовній заяві не зазначено. Також, зі змісту позовних вимог не можливо встановити інформацію про матеріальне становище відповідача (розмір його доходів, наявність інших офіційних джерел доходів, утриманців, тощо), що слід деталізувати із зазначенням доказів, які б підтверджували ці обставини, а у випадку неможливості самостійного надання таких доказів поставити питання про їх витребування в порядку ст.84 ЦПК України шляхом заявлення окремого клопотання про витребування доказів.

Крім того, позовні вимоги повинні бути обґрунтовані у відповідності до статті 182 СК України, з зазначенням обставин, що впливають на визначення розміру аліментів, а саме: докази, що підтверджують матеріальний стан відповідача, стан здоров`я сторін тощо, позивачці необхідно додати до позовної заяви довідку про доходи відповідача ОСОБА_2 .

У зв`язку із наведеним вище, суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у даній справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, вважаю, що позовну заяву позивачки ОСОБА_1 , слід залишити без руху, надавши такій можливість усунути зазначені в ухвалі суду недоліки.

Недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції позову з його копіями, відповідно до кількості учасників справи та заяву з обґрунтованим спростуванням зазначених недоліків.

При цьому, супровідний лист має містити номер справи і провадження, а також прізвище і ініціали судді.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про: стягнення аліментів на повнолітню дитину, що продовжує навчання та відшкодування 50% вартості навчання, залишити без руху.

Надати позивачці ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 (п`яти) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху та роз`яснити, що у випадку виконання нею у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається позивачці.

Ухвала є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Юрій БІЛОУС