КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2022 року місто Київ

Справа 369/2315/16-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/468/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Судді-доповідача: Желепи О.В.,

суддів: Кравець В.А., Мазурик О.Ф.

за участю помічника судді, який за дорученням головуючого здійснює повноваження секретаря судового засідання Гордійчук Ж.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 жовтня 2021 року ( у складі судді Волчко А.Я. інформація щодо дати складання повного тексту відсутня) про залишення без розгляду заяви ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У березні 2016 року позивач ОСОБА_3 звернулася із позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому зазначила, що 03 серпня 1967 року між нею та ОСОБА_2 було укладено шлюб, зареєстрований у Центральному відділі реєстрації шлюбів м. Києва, актовий запис № 5446. Від цього шлюбу в них неповнолітніх дітей немає. Позивач позовну заяву мотивує тим, що подружнє життя не склалося, в зв`язку з тим, що вони з відповідачем мають різні погляди на подружнє життя, різні уподобання та смаки. вони не можуть знайти спільної мови та спільних інтересів, виникають постійні непорозуміння. Життєві обставини призвели до втрати взаєморозуміння, почуття любові та поваги один до одного.

Заочним Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 було розірвано шлюб, який було зареєстровано у Палаці одруження Відділу реєстрації громадянського стану Київської міської ради народних депутатів за актовим записом № 5446 від 03.08.1967 року.

31.03.2021року представник відповідача ОСОБА_1 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення, згідно якої просила визнати поважною причину пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року відповідачем - ОСОБА_2 та поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення. Скасувати Заочне Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Свої вимоги мотивували тим, що відповідач - ОСОБА_2 не брав участь в судових засідання з поважних причин - в зв`язку зі станом свого здоров`я, оскільки з 01.01.2001 року є інвалідом II групи безстроково (копія довідки МСЕК серії КИЕ -1 № 004474 від 07.02.2001 року, видана Подільським МСЕК м. Києва є додатком № 1 до заяви про перегляд заочного рішення), потребує постійного стороннього догляду і допомоги (копія акту обстеження умов проживання від 12.06.2014 р., копія довідки Києво- Святошинського ТЦСО від 22.06.2017 р. є додатками №8,9 до заяви про перегляд заочного рішення), який надається соціальними працівниками (копія характеристики на ОСОБА_2 осіб з інвалідністю України від 14.01.2021 р. та копія характеристики на ОСОБА_2 ГС Всеукраїнське громадське об`єднання «Національна Асамблея Людей з Інвалідністю України» від 22.01. 2021 р. є додатками № 10, 11 до заяви про перегляд заочного рішення ).

В строк визначений законом на перегляд заочного рішення знаходився на стаціонарному лікуванні у Національному військового медичному клінічному центрі «ГВКГ», в зв`язку з захворюванням на діабет з ускладненнями , в тому числі з приводу катаракти, (копія виписки Національного військового медичного клінічного центру «ГВКГ» від 09.07.2016 року є додатком №5 до заяви про перегляд заочного рішення) та з приводу якої в наступному було проведено хірургічну операцію.

Таким чином, на час розгляду справи у 2016 році, ОСОБА_2 був позбавлений можливості бути присутнім в судовому засіданні та подати відзив на позовну заяву з поважних причин, в зв`язку з загальним станом здоров`я, викликаним інвалідністю та ускладненням захворювання на діабет, що відбувались під час розгляду справи в суді. Не мав можливості прочитати самостійно процесуальні документи, так як хворів на катаракту та потребував операційного втручання. Відповідач за правовою допомогою не звертався .

Отже, вважають, що відповідачем строк визначений законом на оскарження заочного рішення був пропущений з поважних причин.

У зв`язку з тим, що Відповідач не зміг взяти участь особисто, чи через представника у судовому розгляді, він не зміг скористатися правами, наданими ст.ст. 43, 49 ЦПК України, бути ознайомленим з позовними вимогами, надати клопотання, заперечення, приймати участь у вивченні доказів, що є важливими і мають значення для справедливого розгляду.

Судове рішення про розірвання шлюбу було обґрунтоване на завідомо неправдивих відомостях Позивача , яка звертаючись з даним позовом до суду достеменно знала, що шлюбу між сторонами не існує майже 35 років, проте приховала цей факт від суду.

Так, Рішенням Народного суду Залізничного району м. Києва від 17 січня 1979 року за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 було розірвано шлюб, який було зареєстровано у Палаці одруження Відділу реєстрації громадянського стану Київської міської ради народних депутатів за актовим записом № 5446 від 03.08.1967 року/ копія Рішення Народного суду Залізничного району м. Києва від 17 січня 1979 року була подана до суду першої інстанції та є додатком № 3 до заяви про перегляд заочного рішення ).

На підставі вказаного вище судового рішення розірвання шлюбу було зареєстроване у РАЦС Залізничного району м. Києва від 25 жовтня 1979 року за актовим записом № 812 (копія свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 , видане повторно від 18 .11.2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського управління юстиції у м. Києві будо подане до суду першої інстанції та є додатком № 4 до заяви про перегляд заочного рішення ).

Просила скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 жовтня 2021 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 22.10.2021 року звернулась безпосередньо до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, вважає, що висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального права. Крім того, скаржник не розуміє, чому звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення є зловживанням процесуальними правами.

Вказує, що на час розгляду справи у 2016 році, Відповідач з поважних причин - а саме: в зв`язку з хворобою був позбавлений можливості, бути присутнім в судовому засіданні. Більш того, оскільки Відповідач хворів на катаракту - він був позбавлений можливості читати, за правовою допомогою не звертався.

Зазначає, що суд першої інстанції постановив ухвалу без належного врахування обставин, що мають значення для справи, невірно застосував положення процесуального права та порушив порядок для вирішення питання про перегляд заочного рішення, оскільки нормами ЦПК України не передбачено залишення без розгляду заяви про перегляд заочного рішення у зв`язку з пропуском строку на подачу такої заяви. Залишаючи заяву про перегляд заочного рішення без розгляду суд першої інстанції позбавив Відповідача права апеляційного оскарження, оскільки без проходження процедури перегляду заочного рішення в суді першої інстанції Відповідач позбавлений права оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку (ч.4 ст.287 ЦПК України).

У судовому засіданні 14.12.2021 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 підтримала апеляційну скаргу і просила її задовольнити. У судовому засіданні 15 лютого 2022 року ОСОБА_2 доводи скарги підтримав.

Представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 заперечував проти задоволення скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів приходить до висновку, що скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Заочним Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 було розірвано шлюб, який було зареєстровано у Палаці одруження Відділу реєстрації громадянського стану Київської міської ради народних депутатів за актовим записом № 5446 від 03.08.1967 року.

31.03.2021 року представник відповідача ОСОБА_1 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення, згідно якої просила визнати поважною причину пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року відповідачем - ОСОБА_2 та поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення.Скасувати Заочне Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 жовтня 2021 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- залишено без розгляду.

Відмовляючи у поновленні пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та залишаючи заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не довів наявність поважних причин, з яких він пропустив строк звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 24.06.2016 року.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (стаття 284 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду заяви про перегляд заочного рішення).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають частини перша - сьома статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього кодексу (частина восьма статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Цей припис треба розуміти як такий, який стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у частинах першій - сьомій статті 285 ЦПК України. Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення статті 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (пункт 22 частини першої статті 353 ЦПК України).

Прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (стаття 286 ЦПК України).

За змістом речення першого частини першої вказаної статті суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам частин першої - сьомої статті 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Отже, не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Гділу ІІІ ЦПК України , охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

З огляду на наведені приписи у випадку, якщо суд першої інстанції відмовив у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та з цієї причини залишив без задоволення останню, особа може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску такого строку. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.

Суд першої інстанції постановив ухвалу, згідно з якою залишив без розгляду заяву про перегляд заочного рішення через відсутність підстав для поновлення строку на її подання. Однак, суд апеляційної інстанції вважає, що оскаржувану ухвалу слід скасувати, а справу направити в суд першої інстанції для продовження розгляду заяви про перегляд заочного рішення з урахуванням висновків цієї постанови. Тому відсутні підстави для аналізу доводів відповідача про те, що на час розгляду справи у 2016 році, Відповідач з поважних причин був відсутній під час розгляду справи.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09.11.2021 року у справі 214/5505/16

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що районний суд безпідставно залиши без розгляду заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.06.2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження при розгляді справи в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду першої інстанції, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на вищевикладені обставини справи ухвала Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 жовтня 2021 року підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 374, 379, 381- 384, 389 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 жовтня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 16 лютого 2022 року.

Головуючий О.В. Желепа

Судді В.А. Кравець

О.Ф. Мазурик