Провадження № 2/359/877/2022
Справа № 760/720/21
УХВАЛА

Іменем України

«11» липня 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Муранової-Лесів І.В.,

при секретарі - Івковій Д.Л.,

за участі представника позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м.Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди,-

встановив:

13.01.2021 через систему «Електронний суд» ОСОБА_2 звернувся до Святошинського районного суду м.Києва з вищевказаним позовом до відповідача ОСОБА_3 про стягнення моральної шкоди в сумі 50000 гривень. Одночасно позивач просив звільнити його від сплати судового збору, долучивши до позовної заяви копію посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 (а.с.77).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м.Києва від 17 травня 2021 року дану справу було передано за територіальною підсудністю на розгляд до Бриспільського міськрайонного суду Київської області.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19.10.2021 було відкрито провадження у даній цивільній справі за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання (а.с.128-129).

07.02.2022 відповідач ОСОБА_3 на електронну пошту суду було направлено клопотання про залишення позову без руху, відповідно до якого відповідач звертає увагу, що позивачем при зверненні з позовом до суду не було сплачено судовий збір у розмірі 908 гривень. Клопотання обґрунтовано тим, що позивач звернувся з позовом про відшкодування шкоди, який жодним чином не пов`язаний із захистом його прав і соціальних гарантій як учасника бойових дій.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 02 червня 2022 року позивачу була надано строк для усунення недоліків позовної заяви та сплати судового збору десять днів з дня отримання ухвали суду.

Підготовче засідання у даній справі було відкладено на 11.07.2022.

У призначене підготовче засідання позивач ОСОБА_2 не з`явився, подав 09.06.2022 через систему «Електронний суд» заяву про усунення недоліків, за змістом якої просить звільнити його від сплати судового збору як учасника бойових дій та зупинити провадження у справі до закінчення (скасування) правового режиму воєнного стану, визначити йому строк для надання відповіді на відзив п`ять днів з дня завершення (скасування) правового режиму воєнного стану.

Представник відповідача адвокат Репецький С.В. у підготовчому засіданні вважав, що є підстави для залишення позову без розгляду, оскільки позивач не виконав ухвалу суду, звертає увагу, що у своєму клопотанні відповідач наводив практику Верховного Суду, яка спростовує доводи позивача про те, що він підлягає звільненню від сплати судового збору.

Дослідивши подану позивачем заяву, заслухавши думку представника відповідача, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір»

Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (частина перша статті 1 Закону № 3574-VI).

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них відсутнє право на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 06 травня 2020 року у справі № 9901/70/20 (провадження № 11-128заі20) вказала, що за пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни - учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах також наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17, та у постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі № 727/9199/16-ц, від 26 травня 2021 року у справі № 282/1874/18, від 24 листопада 2021 року у справі № 761/1004/20 (провадження № 61-3505св21), від 04 травня 2022 року у справі №373/86/21 ( провадження №61-12410св21)

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, підставою звернення з позовом до суду позивач ОСОБА_2 зазначає ту обставину, що відповідачем щодо нього як на начальника Департаменту документального забезпечення Національної поліції України було складено протокол про адміністративне правопорушення серії КВ №000057 від 5 жовтня 2017 року за ст.212-3 КУпАП з приводу відмови у наданні інформації на адвокатський запит адвоката Вітер С.В. від 01.09.2017 №01092017/1.

Наведене свідчить про те, що позивач ОСОБА_2 , дійсно, має статус учасника бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 від 23.01.2015 (а.с.77), проте до суду він звернувся з метою захисту свого цивільного права, не пов`язаного із захистом соціальних прав та гарантій як учасника бойових дій.

Таким чином, підстави для звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору за розгляд цієї справи в суді відсутні.

Відповідно до п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору встановлюється за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімуму для працездатних осіб: з 1 січня 2021 року становив 2270 гривень.

Таким чином, зважаючи на заявлену немайнову вимогу щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди позивач при зверненні з позовом до суду мав сплатити судовий збір в сумі 908 гривень.

Відповідно до вимог ч.ч.11-13 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до вимог п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк

Встановлено, що позивач не усунув недоліки позовної заяви, судовий збір у визначеному чинним законодавством та у вказаному судом розмірі не сплатив, повторно подав клопотання щодо звільнення його від сплати судового збору як учасника бойових дій. При цьому, зі змісту поданої заяви клопотання про звільнення від сплати судового збору жодним чином не пов`язане з матеріальним станом позивача.

З урахуванням викладеного, вимог ст.ст.187,257 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Тобто, залишення позву без розгляду не позбавляє позивача права на судовий захист, у разі звернення до суду з позовною заявою, яка буде відповідати вимогам чинного цивільного процесуального законодавства.

Наведене узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» суд дійшов висновків про те, що «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя («KREUZ v. POLAND» N 28249/95).

При цьому суд переконався в тому, що існуючи обмеження щодо сплати судового збору не зменшують для заявника можливості доступу до суду та жодним чином не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди його праву на суд.

Так, позивач користується системою «Електронний суд», що суттєво спрощує його доступ до суду, а також, зважаючи на ту обставину, що позивач працює,що вбачається зі змісту самої позовної заяви та доданих документів, а отже має постійне джерело доходів, та його клопотання про звільнення від сплати судового збору не пов`язано з його матеріальним станом.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 258-260, 353 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду, або через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. В. Муранова-Лесів