Справа № 368/934/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" липня 2022 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І.

при секретарі Лєвшин Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Кагарлик в загальному позовному провадженні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із складу земельної ділянки, яка перебуває у спільній частковій власності без визначення частки в натурі (на місцевості), -

встановив:

06 жовтня 2021 року до Кагарлицького районного суду Київської області звернулася ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із складу земельної ділянки, яка перебуває у спільній частковій власності без визначення частки в натурі (на місцевості).

13 жовтня 2021 року провадження по даній справі було відкрито та вирішено питання про розгляд справи у загальному позовному провадженні та призначено підготовче засідання на 28 жовтня 2021 р.

01червня 2022 р. було проведено підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду.

На неодноразові виклики до суду на 24.06.2022 року та на 13.07.2022 року позивач ОСОБА_1 в судові засідання не з`явився по невідомій суду причині, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. При цьому суд зазначає, що позивач був проінформований про призначені судові засідання у справі, але не з`явився з невідомих суду причин та без надання заяви про розгляд справи за її відсутності.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань не надходило.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Перевіривши, дослідивши обставини справи, оцінивши досліджені в судовому засіданні докази, суд приходить до висновку.

06 жовтня 2021 року до Кагарлицького районного суду Київської області звернулася ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із складу земельної ділянки, яка перебуває у спільній частковій власності без визначення частки в натурі (на місцевості).

13 жовтня 2021 року провадження по даній справі було відкрито та вирішено питання про розгляд справи у загальному позовному провадженні та призначено підготовче засідання на 28 жовтня 2021 р.

23 листопада 2021 р. під час підготовчого судового засідання за клопотанням представника позивача було призначено судову земельно-технічну експертизу та обов`язок про сплату за проведення експертизи покладено на позивача.

Позивачу від Черкаського відділення Київського науково дослідного інститут судових експертиз направлявся лист з вимогою про проведення оплати за експертизу. Однак позивач проігнорувала вказаний лист і Черкаське відділення Київського науково дослідного інститут судових експертиз залишило справу без виконання у зв`язку з несплатою рахунку за виконання експертизи.

Ухвалою судді Кагарлицького районного суду Київської області від 15.04.2022 р. було відновлено підготовче засідання.

01 червня 2022 року було закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 двічі не з`явилася в судові засідання, а саме: 24.06.2022 року та 13.07.2022 року

Згідно із ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні норми передбачені й п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, з яких слідує, що суд своєю ухвалою залишає заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського Суду від 03.04.2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, суд вважає, що стороною позивача неналежно здійснюються його процесуальні права і виконуються процесуальні обов`язки, що виражається у відсутності інтересу до поданої до суду позовної заяви.

Суд наголошує, що позивач повинен добросовісно використовувати свої процесуальні права, адже процесуальні кодекси, як і інші закони, розраховані на добросовісне їх використання. У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Таким чином, сторона позивача не позбавлена була обов`язку цікавитись щодо того, на якому етапі розгляду перебуває цивільна справа, провадження по якій відкрито на підставі пред`явленого ним же позову, отже нехтування своїми процесуальними обов`язками об`єктивними причинами не обумовлено.

Сторони зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Також, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавиться провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізовуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Тому, у зв`язку з наведеним положення п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, яким передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

При цьому причини повторних неявок позивача до суду, правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, що відповідає вимогам ст. 44 ЦПК України, згідно з якою особи, які беруть участь в справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Зважаючи на викладене та те, що справа у провадженні суду перебуває значний час, а позивач зловживає своїми процесуальними правами, суд вважає за можливе на підставі статті 257 Цивільного процесуального кодексу України залишити позовну заяву без розгляду, оскільки позивач повторно не з`явився на підготовче засідання.

До такого висновку прийшов Вищий Спеціалізований Суд з розгляду цивільних та кримінальних справ у справі № 6-24063 ск 15 (ухвала від 31.08.2015 року), який зазначив, що причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду.

Відповідно до частини 2 статті 257 Цивільного процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі ст. ст. 200, 257, 258-261 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Цивільну справу загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із складу земельної ділянки, яка перебуває у спільній частковій власності без визначення частки в натурі (на місцевості) залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складено 13.07.2022 р.

Суддя І.І. Шевченко