Справа № 953/6675/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2022 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Губської Я.В.

при секретарі Мордухович К.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), третя особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора (м. Харків, вул.. Валентинівська, 27) про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 09.04.2021 року звернувся до суду з позовом, в якому просить суд визнати за нею право власності на Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 загальною площею 132, 4 кв.м., житловою площею 83, 4 кв.м., розташованого на земельній ділянці площею 1359 кв.м. в порядку спадкування за заповітом після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та на Ѕ частину жилого будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі ст.ст.1216-1218, 1220-1223, 1261, 1268, 1269 ЦК України.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.04.2021 року було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 14.05.2021 року задоволено клопотання позивача, витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (м. Харків, вул.. Валентинівська, 27) копію наступних спадкових справ:завірену належним чином копію спадкової справи за №333/2013 заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ;завірену належним чином копію спадкової справи за №324/2013 заведеної після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 10.06.2021 року задоволено клопотання позивача та витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори копії наступних спадкових справ: завірену належним чином копію спадкової справи за №333/2013 заведеної після смерті ОСОБА_3 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; завірену належним чином копію спадкової справи за №324/2013 заведеної після смерті ОСОБА_4 який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою від 23.07.2021 витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори докази.

02.08.2021 на виконання ухвали суду надано відповідь та копії доказів.

Згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова від 18.08.2021 року підготовче провадження по вищевказаній справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що право власності на житловий будинок з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 зареєстровано в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради на ім`я її покійного чоловіка ОСОБА_4 і його матері ОСОБА_3 по 1/2 частці за кожним на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 16.05.1980 року Восьмою Харківською державною нотаріальною конторою, р №3-4871., що підтверджується довідками КП «ХМБТІ» від 04.09.2020р. №1086986 і від 11.01.2021 року №147/04-08/21

Згідно технічного паспорту, зазначений житловий будинок загальною площею 132,4 кв.м., житловою площею 83,4 кв.м розташовано на земельній ділянці площею 1359 кв.м.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчужень об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №246174706, сформована ХМДНК 26.02.21 року, яка не містить відомості про реєстрацію права власності на вказаний житловий будинок, а ні у Реєстрі прав власності на нерухоме майно, що діяв до 31.12.2012 року, а ні у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що діє з 01.01.2013 року

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3 , про що відділом реєстрації актів цивільного стану №4 Харківського обласного управління юстиції видано 15 січня 2007 року свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 .

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Ребровою І.С. Восьмої Харківської державної нотаріальної контори 09.12.2006 року, р.№2- 2445. Згідно заповіту, ОСОБА_3 все своє майно, де б таке не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті, та на що вона за законом матиме право заповіла позивачу.

ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_4 , про що відділом реєстрації актів цивільного стану м. Харкову Харківського міського управління юстиції видано 20 липня 2009 року свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_2 . Заповіт не залишив.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1

Спадщину після смерті ОСОБА_3 і ОСОБА_4 позивачка прийняла відповідно до вимог ч.З от. 1268 ЦК України. З 1970 року і на час відкриття спадщини ОСОБА_1 постійно проживала разом із спадкодавцями у спірному житловому будинку, та проживає по теперішній час, що підтверджується будинковою книгою і штампом про реєстрацію у її паспорті.

Право на спадщину після смерті ОСОБА_3 вона має згідно її заповіту. Спадкоємці, які б мали право на обов`язкову долю, відповідно до вимог ст. 1241 ГК України, відсутні.

Згідно ст. 1261 ЦК України, позивач має право на спадщину після смерті її чоловіка ОСОБА_4 у першу чергу.

Шлюб між позивачем і ОСОБА_4 було зареєстровано 23.02.1968 року в Палаці одруження, що підтверджується свідоцтвом про одруження від 23.02.1968 року. НОМЕР_3 . Від шлюбу мають двох повнолітніх дітей - дочку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 і сина ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_7 .

ОСОБА_6 відмовився від прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , подавши заяву про неприйняття спадщини, яка знаходиться в матеріалах спадкової справи №324/2013, заведеної 5-ю ХМДНК.

Відповідач ОСОБА_2 заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 до нотаріальної контори не подавала. В 1995 році ОСОБА_2 уклала шлюб з ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про одруження виданим Харківським міським відділом актів громадянського стану 23.09.1995 року НОМЕР_4 .Після одруження відповідач перейшла проживати за місцем проживання чоловіка. На час відкриття спадщини ОСОБА_7 не проживала постійно із спадкодавцем. За таких обставин, ОСОБА_7 спадщину після смерті свого батька не прийняла.

З метою оформлення своїх спадкових прав, позивачка звернулась в Восьму ХМДНК і отримала витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі №3367342 від 30.03.2013 року, спадкова справа №333/2013, спадкодавець ОСОБА_3 та витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 28.03.201Зр, спадкова справа №324/2013, спадкодавець ОСОБА_4 .

Серед особистих документів спадкодавця ОСОБА_3 позивач знайшла копії свідоцтва на право особистої власності на жилий будинок від 16.04.1991 року про право власності ОСОБА_3 на 39/100ч жилого будинку з приналежними до нього будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 і про право власності ОСОБА_8 на 61М00 ч. жилого будинку з приналежними до нього будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 . Про існування цих документів їй раніше не було відомо.

На запит державного нотаріуса П`ятої ХМДНК Ворвуль Г. було отримано лист КП`ХМБТІ» Харківської міської ради від 11.01.2021 року №147/04-08/21 про те, що в матеріалах інвентаризаційної справи відсутня інформація про зареєстровані права на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право власності на жилий будинок від 16.04.1991 року за ОСОБА_4 на 39/100 часток і за ОСОБА_3 на 61400 частки. З`ясувалося, що зазначені свідоцтва не видавалися спадкодавцям та в КП «ХМБТІ» не реєструвалися у встановленому порядку, а тому не можуть вважатися належними правовстановлюючими документами на спірний жилий будинок.

Згідно дійсним правовстановлюючим документам, а саме свідоцтва про право на спадщину, виданого 16.05.1980 року Восьмою Харківською державною нотаріальною конторою, р № НОМЕР_5 ., житловий будинок з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 належить спадкодавцям по 1/2 частині кожному.

В відповіді на заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлих ОСОБА_3 і ОСОБА_4 від 26.02.2021 року за № 478/02-14 і № 479/02- 14 нотаріус 5-ї ХМДНК відмовив позивачу в видачі свідоцтва про право на спадщину після померлих ОСОБА_4 і ОСОБА_3 так як неможливо на думку нотаріуса встановити склад спадкового майна і запропонував їй звернутися в суд з позовом про визнання права власності в порядку спадкування.

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, позивач надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просить їх задовольнити та розглянути справу без їх участі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, будучи завчасно повідомленим належним чином про час та місце розгляду справи судовими повістками, подав на адресу суду заяву про визнання позовних вимог, а якій зазначила,що дійсно не мешкає з 1995 року попров. АДРЕСА_1 та не заперечує, щоб позивачка набула в порядку спадкування право власності на це домоволодіння.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини і відповідні ним правовідносини.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_6 , виданого 15 січня 2007 року Харківським міським відділом реєстрації актів цивільного стану №Харківського обласного управління юстиції ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3 , у віці 84, років, що проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Та на випадок своєї смерті залишила заповіт, посвідчений 09.12.2006 державним нотаріусом Восьмої ХДНК Ребровою І.С. за р.№2-2446, за яким все належне їй майно заповіла позивачці, ОСОБА_1 (а.с. 83-89)

Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 (а.с.190), позивач ОСОБА_1 є дружиною ОСОБА_4 , який є сином ОСОБА_3 , згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_7 .(а.с.187)

Згідно свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 у м.Харкові помер ОСОБА_9 , у 48, років, що був чоловіком ОСОБА_3 та батьком ОСОБА_4 чоловіка позивачки.(а.с.90-91)

Відповідно до свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_2 , виданого 20 07.2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову Харківського міського управління юстиції ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_4 , актовий запис №10165.(а.с.92)

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, дочка спадкодавця ОСОБА_3 - ОСОБА_10 померла у 2005 році.(а.с.100-105)

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину, видане 16.05.1980 Восьмою ХДНК р.№3-4871 на праві спільної часткової власності по Ѕ кожному житловий будинок АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Згідно заяви відповідачки ОСОБА_7 , що є дочкою позивачки та ОСОБА_4 , вона була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , однак фактично там не мешкала, спадщину після батька не прийняла, з приводу оформлення спадщини на цей будинок до нотаріату не зверталася і не заперечує проти спадкування цього майна позивачем як на частку за законом, так і за заповітом.(а.с.192-193)

Згідно заяви сина позивачки та спадкодавця ОСОБА_4 ОСОБА_6 , останній 05.02.2013 звернувся до Восьмої Харківської ДНК із заявою про відмову від прийняття спадщини після смерті батька.(а.с.167)

Таким чином, єдиною спадкоємицею після смерті ОСОБА_3 є позивач, ОСОБА_1 за заповітом.

Відповідно до витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі № 33606251 від 28.03.2013 року, наданого державним нотаріусом 8 ХДНК позивач подала заяву про прийняття спадщини після смерті її чоловіка ОСОБА_4 (а.с.186)

Відповідно до довідки КП «ХМБТІ» №2020/8374 від 21.08.2020 житловий будинок з

господарськимми будівлями та спорудами АДРЕСА_1 відповідає технічним характеристикам, зазначеним у техпаспорті, самочинних будов, перепланувань, реконструкції не встановлено, фактична площа земельної ділянки станом на 25.08.2020 складає 1359 кв.м. Правовстановлюючим документом, наявним в матеріалах інвентарної справи є свідоцтво про право на спадщину по закону від 16.05.1980 8ХДНК за р.№3-4871 на ім`я ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , відомості з приводу наявності свідоцтв про інші зареєстровані речові права на це майно права- відсутні, як за відомостями КП «ХМБТІ» до 01.01.2013, так і в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 356 Цивільного кодексу України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.

Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно стаття 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

Відповідно наданих на виконання ухвали суду державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори 30.03.2013 було відкрито спадкову справу № 333/2013, після померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , інших спадкоємців за заповітом не має.

Оскільки онука спадкодавці та дочка позивачки ОСОБА_2 , відповідно довідки про реєстрацію місця проживання №2288 від 18.07.2012 була зареєстрована на дату смерті разом з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та не подала заяву про відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори, також наявність документів про право власності, право власності за якими не зареєстровано, тому нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину та позивач звернулася з даним позовом до суду.

Відповідно до ч.4 ст.334 ЦК України право власності на нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації.

Посилання на наявність свідоцтв про право особистої власності на ім`я спадкодавців ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що згідно відповіді КП «ХМБТІ» не підтверджена належним чином допустимими доказами, з огляду на положення ч.4 ст.334 ЦК України, тому судом не приймається до уваги.

Таким чином, протягом судового розгляду на підставі наданих доказів встановлено, що єдиним спадкоємцем після померлої ОСОБА_3 05 травня 2017 року за заповітом на Ѕ житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 та на Ѕ цього ж житлового будинку в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 є його дружина - ОСОБА_1 .

Згідно з ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати їм документа, який засвідчує його права власності.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування"зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи наведене, та з урахуванням позиції відповідача ОСОБА_7 , судом встановлено, що право власності на Ѕ житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 належало на момент відкриття спадщини спадкодавцю ОСОБА_3 05 травня 2017 року та підлягає визнанню за позивачем, як єдиним спадкоємцем за заповітом за ОСОБА_1 . Також право власності на Ѕ цього ж житлового будинку в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 є його дружина - ОСОБА_1 підлягає визнанню за позивачем, як єдиним спадкоємцем за законом за ОСОБА_1 .

Вимоги ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачають, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 16. Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до п.1 ч1 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Таким чином, дослідивши усі надані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки знайшли своє повне підтвердження в судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 259,265,268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_9 , АДРЕСА_1 ) право власності на Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 загальною площею 132, 4 кв.м., житловою площею 83, 4 кв.м., розташованого на земельній ділянці площею 1359 кв.м. в порядку спадкування за заповітом після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_9 , АДРЕСА_1 ) право власності на Ѕ частину жилого будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя : Я. В. Губська