РІШЕННЯ

іменем України

01 грудня 2022 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області

у складі: судді Бібіка О. В.

секретаря судового засідання Сосницької К.В.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу,

в с т а н о в и в:

15.11.2021 до суду звернулося Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу у сумі 22388,48 грн.

На обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що АТ «Харківгаз» (далі - позивач, Оператор ГРМ) є Оператором ГРМ. Відповідно до Кодексу ГРС Оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління. Відповідно до п. 1 розділу 3 глави VI Кодексу ГРС споживачі, у тому числі побутові споживачі, для здійснення ними санкціонованого відбору природного газу з ГРМ та можливості забезпечення постачання їм природного газу їх постачальниками зобов`язані укласти договір розподілу природного газу з Оператором ГРМ, до газорозподільної системи якого в установленому законодавством порядку підключений їх об`єкт.

09.07.2019 представниками АТ «Харківгаз» проводилась перевірка вузла обліку природного газу встановленого в домоволодінні Відповідача. За результатами перевірки було виявлено підозру на несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу, а саме: при перевірці ПЛГ типу Gallus G-4, заводський № 00317003, виявлено ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра. Дане порушення було засвідчено в акті про виявлення порушення № 1809 від 09.07.2019. В даному акті споживача запрошено з`явитися для проведення експертизи лічильника газу. Вказані акти були підписані представниками АТ «Харківгаз» та відповідачем. Демонтований лічильник газу опломбований номерною пломбою АТ "Харківгаз" R 26065678, додатково опломбований вхідний патрубок номерною пломбою АТ «Харківгаз», про що було зроблено відповідний запис в акті (протоколі) щодо направлення ЗВТ та/або пломб на експертизу від 09.07.2019, після чого лічильник доставлений на місце проведення експертизи до лабораторії АТ «Харківгаз». Під час проведення експертизи газового лічильника Відповідач був відсутній, хоча про дату час та місце проведення експертизи був повідомлений особисто. Актом експертизи лічильника газу № 612 від 19.07.2019 встановлено несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника та визначено невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника. Існує доступ до відлікового механізму. Таким чином, зазначені порушення в акті експертизи свідчать про навмисні дії споживача, які направлені на викривлення даних показників газового лічильника, оскільки зазначені порушення про доступ спожива до відлікового механізму газового лічильника для зміни показників в ньому, тобто їх викривлення. За результатами розгляду комісією акту про порушення від 09.07.2019 № 1809 прийнято рішення про задоволення вказаного акту, та проведення донарахування ОСОБА_1 не облікованого об`єму природного газу за період з 13.02.2019 по 08.07.2019. Дане засвідчено протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення № 2194 від 21.10.2020. Донарахований необлікований об`єм природного газу позивачу розраховано за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з 13.02.2019 по 08.07.2019 року, та відображено в акті - розрахунку. При проведенні розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу за граничними об`ємами споживання враховано наступні параметри: опалювальна площа домоволодіння 78,5 м2, норма споживання газу на опалення - 11 м3, протягом опалювального періоду та 11 м3*30% протягом міжопалювального періоду, норма споживання газу для приготування їжі та підігріву води з урахуванням плити газової та водонагрівача на одну особу 23,6 м3. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом цього періоду, що передбачено пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, та складає 22388,48 грн.

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 25.11.2021 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Учасники справи в судове засідання не з`явились.

Представник позивача Ляшко О. розгляд справи просила проводити за відсутності представника на задоволенні позову наполягала.

Представник відповідача ОСОБА_2 просила розгляд справи відкласти у зв`язку з хворобою відповідача, доказів, які б підтверджували вказаний факт, не надала.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За наведеного, враховуючи, що сторони скористалися наданим правом надання відзиву на позовну заяву, в яких викладено заперечення проти позову, та відповіді на відзив, в якій викладено пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх відхилення, суд вважає за можливе розгляд справи провести за відсутності учасників справі, на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

На підставі частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, прийшов до наступного.

Судом встановлено, що АТ «Харківгаз» є Оператором ГРМ.

Відповідно до Кодексу ГРС Оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління. Відповідно до п. 1 розділу 3 глави VI Кодексу ГРС споживачі, у тому числі побутові споживачі, для здійснення ними санкціонованого відбору природного газу з ГРМ та можливості забезпечення постачання їм природного газу їх постачальниками зобов`язані укласти договір розподілу природного газу з Оператором ГРМ, до газорозподільної системи якого в установленому законодавством порядку підключений їх об`єкт (а.с 8-13)

28.09.2016 ОСОБА_1 приєднався до умов договору розподілу природного газу (а.с. 14)

09.07.2019 представниками АТ «Харківгаз» проводилась перевірка вузла обліку природного газу встановленого в домоволодінні Відповідача. За результатами перевірки було виявлено підозру на несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу, а саме: при перевірці ПЛГ типу Gallus G-4, заводський № 00317003, виявлено ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра. Дане порушення було засвідчено в акті про виявлення порушення № 1809 від 09.07.2019 (а.с. 16)

В даному акті споживача запрошено з`явитися для проведення експертизи лічильника газу. Вказані акти були підписані представниками АТ «Харківгаз» та відповідачем.

Демонтований лічильник газу опломбований номерною пломбою АТ "Харківгаз" R 26065678, додатково опломбований вхідний патрубок номерною пломбою АТ «Харківгаз», про що було зроблено відповідний запис в акті (протоколі) щодо направлення ЗВТ та/або пломб на експертизу від 09.07.2019 (а.с. 17)

Актом експертизи лічильника газу № 612 від 19.07.2019 встановлено несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника та визначено невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника. Існує доступ до відлікового механізму (а.с. 19)

За результатами розгляду комісією акту про порушення від 09.07.2019 № 1809 прийнято рішення про задоволення вказаного акту, та проведення донарахування ОСОБА_1 не облікованого об`єму природного газу за період з 13.02.2019 по 08.07.2019. Дане засвідчено протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення № 1809 від 21.12.2019 (а.с. 20)

Донарахований необлікований об`єм природного газу позивачу розраховано за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з 13.02.2019 по 08.07.2019 року, та відображено в акті - розрахунку. При проведенні розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу за граничними об`ємами споживання враховано наступні параметри: опалювальна площа домоволодіння 78,5 м2, норма споживання газу на опалення - 11 м3, протягом опалювального періоду та 11 м3*30% протягом міжопалювального періоду, норма споживання газу для приготування їжі та підігріву води з урахуванням плити газової та водонагрівача на одну особу 23,6 м3. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом цього періоду, що передбачено пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, та складає 22388,48 грн (а.с. 18)

Взаємовідносини оператора газорозподільної системи із суб`єктами ринку природного газу визначаються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕКП № 2494 від 30 вересня 2015 року.

Згідно зі ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач газу зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу, у разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 18 «Про ринок природного газу» приладовий облік природного газу здійснюється з метою отримання та реєстрації достовірної інформації про обсяги і якість природного газу під час його транспортування, розподілу, постачання, зберігання та споживання.

Відповідно до положень Кодексу Газорозподільних систем, ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу (оператор газотранспортної системи, оператор газорозподільної системи, постачальник, споживач), які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно з законом.

Відповідно до п. 1 гл. 2 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року №2494, до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить зокрема несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.

У п. 3.1.3 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого наказом Мінпаливенерго № 619 від 27 грудня 2005 року зазначено, що у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу.

У разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення.

Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи.

Демонтований лічильник газу доставляється на місце проведення експертизи представником газопостачальної (газотранспортної) організації або споживачем (на його бажання), про що робиться відповідний запис в акті про демонтаж лічильника газу.

Особа (споживач або представник газопостачальної (газотранспортної) організації), якій довірено транспортування лічильника до місця проведення експертизи, відповідає за цілісність пломб на лічильнику газу та на пакувальному пакеті та за цілісність самого пакета.

Порядок проведення експертизи ЗВТ та пломб визначений розділом 10 глави Х Кодексу та Положенням, результати огляду фіксуються в акті експертизи.

Відповідно до п. 10 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатись складений на нього акт про порушення.

У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії, остання розглядає акт про порушення без його (її) участі.

Згідно п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

Пунктом 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт - розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Згідно з пунктом 1 глави 4 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

З метою впорядкування взаємовідносин між газопостачальними підприємствами і фізичними особами, які використовують лічильники газу для обліку природного газу в побуті, під час проведення експертизи лічильників газу наказом Міністерства палива та енергетики України» від 27.12.2005 року №619 затверджено «Положення про проведення експертизи лічильника газу, установлений у споживачів і призначення для обліку природного газу у побуті.

За змістом пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що вартість не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільної системи, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі.

У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) з об`ємом та/або вартістю не облікованого (донарахованого) природного газу, він може оскаржити їх у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за не облікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою.

Таким чином, зазначеним нормативно-правовим актом прямо передбачено, що споживач у разі незгоди з об`ємом та/або вартістю не облікованого (донарахованого) природного газу, має право оскаржити такий акт (вимогу) в судовому порядку.

Крім того, пунктом 3.4 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 № 619, визначено, що у разі незгоди будь-якої сторони з висновками комісії по газопостачальній (газотранспортній) організації спірні питання вирішуються у судовому порядку.

Подібні правові висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 14-503цс18.

Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 18 травня 2020 року, яке постановою Харківського апеляційного суду Харківської області від 23 листопада 2020 року залишено в силі, встановлено факт несанкціанованого відбору ОСОБА_1 природного газу внаслідок пошкодження захисного пломбування газового лічильника марки Gallus G-4, заводський № 00317003.

Відповідно до ч. 5 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

За змістом ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Аналізуючі надані докази, суд дійшов висновку про доведеність наявності в діях ОСОБА_1 факту несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно зі ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути на користь позивача витрати по сплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 13, 81, 141, 247, 263, 265, 272, 280-284, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (61109, м. Харків, вул. Безлюдівська, 1, ) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь АТ "Харківгаз" вартість донарахованого об`єму природного газу у сумі 22388 (двадцять дві тисячі триста вісімдесят вісім) грн 48 коп, які перерахувати на поточний рахунок тАТ "Харківгаз" № НОМЕР_2 у відділенні АБ "Кліринговий Дім" м. Київ, МФО 300647, .

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь АТ "Харківгаз" судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп, які перерахувати на розрахунковий рахунок № НОМЕР_3 у відділенні АБ "Кліринговий Дім" м. Київ, МФО 300647, .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного тексту рішення. У разі подання апеляційної скарги учасником справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Повний текст рішення складено 05.12.2022.

Суддя: