Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/5409/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2022 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви про стягнення боргу, мотивуючи тим, що 23 лютого 2020 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено Договір позики № 23/02-20/П, відповідно до якого ОСОБА_2 передав, а ОСОБА_3 отримав грошові кошти у розмірі 32 000 000,00 грн., строком до 20 жовтня 2021 року. 23 лютого 2020 року між позикодавцем ОСОБА_2 , боржником ОСОБА_3 та поручителем ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» було укладено Договір поруки № 1, відповідно до п. 1.1. якого Поручитель ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» поручилося перед Кредитором ОСОБА_2 за виконання обов`язку ОСОБА_3 , щодо виконання останнім його зобов`язань за Договором позики № 23/02-20/П від 23 лютого 2020 року. 20 травня 2021 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір відступлення права вимоги (цесії) № 20/05-21/ц від 20 травня 2021 року, відповідно до п.1 якого первісний кредитор ОСОБА_2 відступає новому кредитору ОСОБА_1 право грошової вимоги, належне первісному кредитору у відповідності до договору позики № 23/02-20/П від 23 лютого 2020 року. На виконання умов Договору позики № 23/02-20/П від 23 лютого 2020 року ОСОБА_3 як боржником за Договором позики 20 жовтня 2021 року було здійснено часткове погашення заборгованості у розмірі 2 000 000,00 грн. 20 жовтня 2021 року заявником було вручено боржнику та поручителю претензії з вимогами повного погашення заборгованості, які станом на день подачі заяви про забезпечення позову залишились без задоволення. Оскільки на даний час відповідачі не виконали взяті на себе зобов`язання за договором позики в повному обсязі, заявник ОСОБА_1 вважає, що є необхідність забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідача в межах стягуваної суми, так як наявні у відповідача на рахунках грошові кошти є активом, що легко може зникнути з банківських рахунків, що в свою чергу не гарантуватиме поновлення порушеного права позивача у випадку задоволення майбутнього позову. А тому, заявник просить суд в порядку забезпечення позову накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках

НОМЕР_1 в AT КБ «ПриватБанк», IBAN НОМЕР_2 в ПАТ «БАНК ВОСТОК», IBAN НОМЕР_3 (UAH), (USD), (EUR), (RUB), (PLN), НОМЕР_4 (UAH) в AT «ПРОЕРЕДИТ БАНК» та належать ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли на рахунки та вже знаходяться на вищевказаних рахунках ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або державні цільові фонди, так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків пов`язаних з виплатою заробітною плати.

Враховуючи положення ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглянута без повідомлення учасників справ.

При вирішенні заяви про забезпечення позову суд виходить з наступного.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

За ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам; іншими заходами.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч.1, 6, 7 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів (постанова Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Відповідно до п. 8.3 Договору поруки №1 до Договору позики № 23/02-20/П від 23 лютого 2020 року, сторонами визначено перелік рахунків юридичної особи поручителя ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» в банківських установах України, на які може бути звернено стягнення: IBAN НОМЕР_1 в AT КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), IBAN НОМЕР_2 в ПАТ «БАНК ВОСТОК», IBAN НОМЕР_3 (UAH), (USD), (EUR), (RUB), (PLN), НОМЕР_4 (UAH) в AT «ПРОЕРЕДИТ БАНК».

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд приходить до висновку про обґрунтованість наведених у ній доводів, оскільки вбачаються достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду.

Станом на час розгляду заяви про забезпечення позову відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

На підставі викладеного, керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», ст. ст. 149-153 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти належні ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), що обліковуються на рахунках IBAN НОМЕР_1 в AT КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), IBAN НОМЕР_2 в ПАТ «БАНК ВОСТОК», IBAN НОМЕР_3 (UAH), (USD), (EUR), (RUB), (PLN), НОМЕР_4 (UAH) в AT «ПРОЕРЕДИТ БАНК» в межах суми 30 000 000,00 грн., зупинивши видаткові операції з коштами, які надійшли на рахунки та вже знаходяться на вищевказаних рахунках ТОВ «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (), за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або державні цільові фонди, так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків пов`язаних з виплатою заробітною плати.

Дані стягувача: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ).

Дані боржника: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ).

Дані боржника: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРОТРАНСТЕЛЕКОМ» (адреса: вул. В`ячеслава Липинського, буд. 5, м. Київ, 01030, )

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Про виконання ухвали проінформувати Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

СуддяБ. І. Кошель