Справа № 147/78/19
Провадження № 22-ц/801/510/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції Дудіков А. В.
Доповідач:Шемета Т. М.
УХВАЛА

21 лютого 2022 рокуСправа № 147/78/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої судді Шемети Т. М.,

суддів Ковальчука О. В., Якименко М. М.

вирішуючи вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Четвертинівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області правонаступником якої є Тростянецька об`єднана територіальна громада, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Тростянецької районної державної адміністрації правонаступником якої є Гайсинська районна державна адміністрація, Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання права на земельну частку (пай), за апеляційною скаргою заступника прокурора Вінницької області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області на рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року, -

в с т а н о в и в:

В січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Четвертинівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, треті особи: Тростянецька районна державна адміністрація, Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання права на земельну частку (пай) (т. 1 а. с. 2 - 4).

Рішенням Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року позов задоволено частково: визнано за ОСОБА_1 право на земельну частку (пай) розміром 2,61 умовних кадастрових гектарів без визначення меж цієї частки в натурі на території Четвертинівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено (т. 1 а. с. 82 86).

Не погодившись з таким рішенням суду, 28 травня 2020 року заступник прокурора Вінницької області подав апеляційну скаргу в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області, у якій висував вимогу про скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового про відмову у задоволенні позовних вимог (т. 1 а. с. 92 100).

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 15 червня 2020 року поновлено строк на апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження у справі (т. 1 а. с. 110).

Постановою Вінницького апеляційного суду від 08 липня 2020 року апеляційну скаргу заступника прокурора Вінницької області, який діє в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області задоволено, рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року скасовано, ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 (т. 1 а. с. 182 186).

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану його представником адвокатом Мотковою О. Д., задоволено частково: ухвалу Вінницького апеляційного суду від 15 червня 2020 року про відкриття апеляційного провадження та постанову Вінницького апеляційного суду від 08 липня 2020 року скасовано, справу № 147/78/19 передано до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження (т. 2 а. с. 18 23).

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 16 серпня 2021 року апеляційну скаргу заступника прокурора Вінницької області на рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року залишено без руху, надано строк протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали для подання суду апеляційної інстанції заяви про поновлення процесуального строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням поважних для цього причин (т. 2 а. с. 27 -28).

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 28 серпня 2021 року поновлено строк на апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження у справі (т. 2 а. с. 35 37).

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 14 вересня 2021 року залучено до участі у справі правонаступника відповідача Четвертинівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області - Тростянецьку об`єднану територіальну громаду, правонаступника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Тростянецької районної державної адміністрації - Гайсинську районну державну адміністрацію (т. 2 а. с. 45).

Постановою Вінницького апеляційного суду від 29 вересня 2021 року апеляційну скаргу заступника прокурора Вінницької обласної прокуратури задоволено, рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 (т. 2 а. с. 86 - 92).

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково: ухвалу Вінницького апеляційного суду від 28 серпня 2021 року про відкриття апеляційного провадження та постанову Вінницького апеляційного суду від 29 вересня 2021 року скасовано, справу передано до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали відмовлено (т. 2 а. с. 190 198).

28 січня 2022 року зазначена справа надійшла до Вінницького апеляційного суду з Верховного Суду.

Автоматизованою системою документообігу суду визначено склад колегії суддів: головуюча суддя (суддя - доповідач) Шемета Т. М., судді: Ковальчук О. В., Якименко М. М.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 01 лютого 2022 року підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року, зазначені заступником прокурора Вінницької області визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для надання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав.

На виконання вимог цієї ухвали, 10 лютого 2022 року заступник прокурора Вінницької області подав до Вінницького апеляційного суду заяву про поновлення строків на апеляційне оскарження, в якій вказує що прокурору законодавством надано право ініціювати перегляд судових рішень за позовами інших осіб у яких рішення набрали законної сили з підстав не здійснення або неналежного здійснення суб`єктами владних повноважень захисту державних інтересів. У цій справі прокурор звертається з апеляційною скаргою в інтересах державного органу в особі ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області, яке будучи третьою особою у справі знаючи про незаконне судове рішення, що порушує інтереси держави, внаслідок неналежного здійснення своїх повноважень не вжило заходів до його оскарження. Зауважує, що оскаржуване рішення ухвалене без участі прокурора, за бездіяльності органів державної влади, уповноважених представляти інтереси держави у спірних правовідносинах, що об`єктивно унеможливило подачу апеляційної скарги у передбачені частиною першою статті 354 ЦПК України строки. Прокуратура ознайомилася з матеріалами справи 05 травня 2020 року, 26 травня 2020 року нею сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги, 28 травня 2020 року подана апеляційна скарга, тобто у межах присічного річного строку на оскарження рішення суду, у найменш технічно можливий термін, без зайвих зволікань.

Вважає що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин, просить його поновити, наводить ряд постанов Верховного Суду в яких за аналогічних обставин було визнано, що прокурору вірно поновлено строк на апеляційне оскарження.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Вивчивши матеріали справи, доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, з урахуванням вказівок Верховного суду, апеляційний суд приходить до наступних висновків:

Відповідно до положень частини другій статті 4 ЦПК України визначено, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Згідно з частиною четвертою статті 42 ЦПК України у справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

У випадку, коли держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави, зокрема, у цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, у які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 915/478/18).

У судовому процесі, зокрема, у цивільному, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 761/3884/18). Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Відповідно до пункту 3 статті 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема, загальних інтересів суспільства та держави.

У випадках, визначених Законом, на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів громадянина або держави в суді (пункт 2 частини першої статті 2 Закону України «Про прокуратуру).

Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec (2012)11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятій 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.

Сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (частина третя статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Отже, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Відповідно до положень статті 13 Конституцій України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.

Згідно Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру.

Апеляційний суд враховує, що Верховний суд неодноразово займав позицію, в якій зазначав про наявність підстав для поновлення строку прокуратурі на апеляційне оскарження внаслідок бездіяльності державного органу, пов`язаної із невжиттям заходів щодо оскарження незаконного судового рішення суду, яке суперечить інтересам держави, ухвалене в справах, у яких прокуратура не брала участі (такі правові висновки Верховного Суду викладені зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18, та у постановах Касаційного цивільного суду від 17 грудня 2020 року у справі № 461/5311/17, від 06.09.2021 року у справі № 562/3535/18, від 06.10.2021 року справа № 181/1229/19, від 21.06.2021 справа № 219/49/20, від 25.01.2021 справі № 207/4039/18, від 17.12.2021 справа № 461/5311/17, від 21.09.2020 справа № 225/5271/18).

Апеляційним судом встановлено, що ГУ Держгеокадастр у Вінницькій області, в інтересах якої заступником прокурора подана апеляційна скарга, був третьою особою у справі та 18 вересня 2019 року отримав копію рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року (т. 1 а.с. 82), однак знехтувавши своїми обов`язками не оскаржив його в апеляційному порядку.

Слід зазначити, що у відзиві на позовну заяву (т. 1 а.с. 71 76) ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області зазначало про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , проте отримавши рішення про задоволення позову, не подало апеляційної скарги, що само по собі свідчить про неналежне виконання покладених на нього обов`язків.

З огляду на зміст статті 56 ЦПК України, прокурор є самостійним учасником судового процесу, він не набуває процесуального статусу особи, в інтересах якої звертається.

Відтак апеляційний суд приходить до висновку, що в даному випадку не слід поширювати на прокуратуру вимоги подати апеляційну скаргу у строк, який обраховується з дня отримання копії судового рішення третьою особою у справі - Головним управлінням Держгеокадастру у Вінницькій області, адже саме через його бездіяльність та неналежне виконання своїх обов`язків для захисту інтересів держави, як виняток, втручається прокурор, який покликаний захищати інтереси держави (ст. 1311 Конституції України, ст.ст.1, 2 Закону України «Про прокуратуру», ч.3, 4 ст. 56 цивільного процесуального Кодексу України).

Така позиція апеляційного суду узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 15 жовтня 2019 року справа № 903/129/18, у якому зазначено, що сам факт не звернення до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян, та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини (пункт 6.43).

Із матеріалів справи слідує, що участі у розгляді справи органи прокуратури не приймали.

05 травня 2020 року прокуратура Вінницької області ознайомилась з матеріалами даної цивільної справи (т.1 а. с. 89 - 90).

Апеляційну скаргу подано до суду 28 травня 2020 року, що підтверджується відбитком поштового штемпеля на описі вкладення до цінного листа (а.с. 106, т.1), тобто протягом тридцяти денного строку, встановленого ч. 2 ст. 354 ЦПК України з дня коли прокуратура ознайомилася зі змістом оскаржуваного рішення суду першої інстанції. Не закінчився в даному випадку і присічний річний строк з дня складення повного тексту судового рішення (частина 2 статті 358 ЦПК України)

Отже, підсумовуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що наведені в заяві заступника прокурора про поновлення строку на апеляційне оскарження обставини є суттєвими, такими, що дають підстави вважати їх поважними, пропущений строк не є надмірно тривалим, у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження наведено підстави для представництва Вінницькою обласною прокуратурою інтересів держави, яка брала участь у справі в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, проте воно, будучи обізнаними про ухвалення судового рішення у цій справі, не вжило заходів щодо його оскарження.

За таких обставин заявнику слід поновити строк на апеляційне оскарження рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року.

В решті подана апеляційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, оплачена судовим збором, а тому апеляційне провадження у справі підлягає відкриттю.

Керуючись ст. 356, 359, 361, 389 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Поновити заступнику прокурора Вінницької області, в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, строк на апеляційне оскарження рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року.

Відкрити апеляційне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Четвертинівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області правонаступником якої є Тростянецька об`єднана територіальна громада, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Тростянецької районної державної адміністрації правонаступником якої є Гайсинська районна державна адміністрація, Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання права на земельну частку (пай), за апеляційною скаргою заступника прокурора Вінницької області, в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області на рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року.

Зупинити дію рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09 вересня 2019 року у цій справі до закінчення розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Надіслати іншим учасникам справи копії апеляційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на апеляційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам ст. 360 ЦПК України (з наданням доказів надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи) у 5-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуюча Т. М. Шемета

Судді О. В. Ковальчук

М. М. Якименко