Провадження № 2/161/1277/22
У Х В А Л А

16 лютого 2022 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Пушкарчук В.П.

з участю секретаря судового засідання Фурман Ю. В.

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в місті Луцьку клопотання ОСОБА_1 про призначення судової земельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: Заборольська сільська рада Луцького району Волинської області про скасування реєстрації земельної ділянки в Державному земельному кадастрі,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду знаходиться вищевказана цивільна справа № 161/13744/20, предметом якої є скасування реєстрації земельної ділянки за кадастровим номером: :03:001:5808 Державним земельним кадастром на кадастровій карті України.

Заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 обгрунтовує тим, що технічна документація, виготовлена щодо вищевказаної земельної ділянки, яка є суміжною до належної їй земельної ділянки :03:001:0163, фактично змінила її геометричну форму, що порушує її право власності на нерухоме майно.

У судовому засіданні позивачкою було заявлено клопотання про призначення земельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити наступне запитання: чи відповідає земельна ділянка за кадастровим номером: :03:001:5808 тій земельній ділянці, що була передана у користування згідно плану масиву, розробленого Заборольською сільською радою Луцькою району та оформлена Державним актом на право приватної власності серії ІІ-ВЛ № 012800? Письмове клопотання від 06.12.202021 року міститься в матеріалах справи.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання.

Інші учасники судового провадження в судове засідання не з`явилися, їх неявка не перешкоджає суду вирішити питання про призначення земельно-технічної експертизи за клопотанням позивачки.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, сам факт заявлення клопотання про призначення експертизи жодним чином не трансформується в обов`язок суду призначити відповідного роду експертизу.

Крім того, земельно-технічна експертиза не відноситься до категорії експертизи, які, у відповідності до положення ст. 105 ЦПК України, призначаються судом в обов`язковому порядку.

Перш за все, судова експертиза призначається для доведення обставин, якими сторона обгрунтовує свої вимоги або заперечення.

Судом встановлено, що ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 18.01.2021 року в даному провадженні судом призначалася судова земельно-технічна експертиза, на вирішення якої було поставлене запитання, яке в повній мірі є тотожним запитанню, яке позивачка просили поставити на розгляд судового експерта у даному судовому засіданні.

Разом з тим, вищевказана ухвала суду від 18.01.2021 року повернулася з експертної установи без виконання, по причині несплати ОСОБА_1 витрат на проведення земельно-технічної експертизи.

Варто зазначити, що жодних клопотань про продовження строку для оплати експертного дослідження від позивачки на адресу суду не надходило.

Таким чином ОСОБА_1 в такій спосіб розпорядилася своїми процесуальними правами.

З даного приводу суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами ст. 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Наведене свідчить про ту обставину, що під час здійснення судочинства, суд повинен притримуватися законодавчо-визначених процесуальних норм, які у своєму взаємозв`язку узгоджено повинні протидіяти зловживанню стороною наданими їй правами.

Відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо недопущенням зловживанням процесуальними правами.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

На переконання суду, заявлене позивачкою клопотання про проведення судової земельно-технічної експертизи є нічим іншим, як зловживання процесуальними правами, оскільки подане для вирішення клопотання вже було вирішено судом.

За наведених обставин, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судової земельно-технічної експертизи у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 103-107 ЦПК України , суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судової земельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: Заборольська сільська рада Луцького району Волинської області про скасування реєстрації земельної ділянки в Державному земельному кадастрі - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включенні до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала у повному обсязі складена 21 лютого 2022 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області В.П. Пушкарчук