Справа № 214/2521/21
2/214/3623/22
У Х В А Л А

Іменем України

18 жовтня 2022 рокуСаксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Малаховської І.Б.,

секретар судового засідання Фахрієвої А.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі, цивільну справу за позовом АТ КБ « Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,в порядку спрощеного позовного провадження без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу,-

Встановив:

В провадженні Саксаганського районного суд у м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом АТ КБ « Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що Господарським судом Дніпропетровської області відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про неплатоспроміжність.

Представником відповідача ОСОБА_2 було подано суду клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з вищезазначеними обставинами.

Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 жовтня 2021 року провадження у справі за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості закрито на підставі ст. 255 ЦПК України.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року ухвалу Саксаганського районного суду Дніпропетровської області від 18.10.2021 року скасовано та направлено справу для вирішення питання відповідно вимог ЦПК України.

Представник позивача до судового засідання не з`явився, клопотань про відкладення розгляду справи не надав.

Представник відповідача також до зали судового засідання не з`явився, клопотань про відкладення розгляду справи не надав.

За змістом ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне, а по-друге - суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

Водночас, відповідно до п. 8 ч. 1 ст.20 ГПК України, господарські суди розглядають, зокрема, справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначенихПодатковим кодексом України.

21 жовтня 2019 року в Україні почав діяти Кодекс України з процедур банкрутства, прийнятий Верховною Радою України наприкінці 2018 року та, який набрав чинності 21 квітня 2019 року.

Відповідно до п. 1 Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства, визначено, що цей Кодекс набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через шість місяців з дня набрання чинності цим Кодексом.

Згідно з п. 4 Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства, установлено, що з дня введення в дію цього Кодексу, подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію цього Кодексу перебувають на стадії санації, провадження в яких продовжується відповідно до Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом». Перехід до наступної судової процедури та подальше провадження у таких справах здійснюється відповідно до цього Кодексу.

Системний аналіз положень Кодексу України з процедур банкрутства дає підстави для висновку, що з моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника, і спеціальні норми Закону про банкрутство мають пріоритет у застосуванні при розгляді справ про банкрутство щодо інших законодавчих актів України.

Норми Кодексу України з процедур банкротствам передбачають концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.

Отже, за умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника, особливістю вирішення таких спорів полягає в тому, що вони розглядаються та вирішуються господарським судом, який розглядає справу про банкрутство, без порушення нових справ з метою судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів (висновок про застосування норм права, який викладений у Постанові Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 922/928/17).

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито до відкриття провадження у справі про банкрутство, надсилаються до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Таким чином, з огляду на положення законодавства України, законодавець підкреслив, що розгляд всіх майнових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи.

Дана позиція також викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 607/6254/15-ц.

Відтак, відповідно до п. 1 ч. 1ст. 31 ЦПК України, цивільний позов АТ КБ Приваьбанк» до ОСОБА_1 належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Оскільки провадження у даній справі відкрито до порушення провадження у справі про банкрутство відповідача ОСОБА_1 справу за позовою заявою АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості необхідно передати до Господарського суду Дніпропетровської області, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 28, 31, 182, 183, 353, 355 ЦПК України, ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, суд -

Постановив:

Передати матеріали справи № 214/2521/21 за позовом Акціонерного товариства КБ « ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором до Господарського суду Дніпропетровської області для подальшого розгляду в межах справи про банкрутство № 904/6325/21.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровсьакої області, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення .

Учасники справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя І.Б. Малаховська