ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2022 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі:

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участю секретаря: М`ячикової І.В.,

з участю: представника позивача Мокрієнка Т.В.,

відповідача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Фастів в режимі відеоконференції, в порядку спрощеного, позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, -

встановив:

У вересні 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» (далі по тексту Позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту відповідач) про стягнення коштів за електроенергію.

Свій позов мотивує тим, що 03 червня 2020 року уповноваженими працівниками позивача при проведені перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено факт порушення п. п.п. 1 п. 5.5.5 та п. 8.4.2 ПРРЕЕ, про що у відповідності до ПРРЕЕ складено Акт про порушення № К 042486 від 03 червня 2020 року, який був підписаний двома представниками енергопостачальника та відповідачем ОСОБА_1

26 червня 2020 року позивачем було проведено засідання комісії по розгляду Акту про порушення Правил роздрібного ринку, на яке відповідач з`явився та надав свої пояснення, та складено Протокол № 074 від 26 червня 2020 року.

Відповідачу було нараховано суму спричинених позивачу збитків, за період 366 днів з 04 червня 2019 року по 03 червня 2020 рік, в розмірі 59508,62 грн..

Повідомлення про оплату за липень 2020 року від 30 липня 2020 року по Акту про порушення № К 042486 від 03 червня 2020 року було вручено відповідачу ОСОБА_1 , що підтверджено його особистим підписом.

Проте, отримавши повідомлення про оплату за липень 2020 року, відповідач в добровільному порядку спричинені позивачу збитки не відшкодував.

Тому, позивач змушений звернутися до суду з даним позовом, в якому просити суд стягнути з відповідача на його користь вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ в розмірі 59508,62 грн., інфляційні збитки в розмірі 6220,89 грн. та 3% річних у розмірі 1710,22 грн., а всього 67439,73 грн., та судові витрати.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 та п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами позовного провадження, яке включає в себе загальне та спрощене провадження.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 жовтня 2021 року у справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін.

Представник позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції позов підтримав з підстав викладених в ньому, просив суд позов задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні в режимі відеоконференції позов не визнав. Суду пояснив, що того дня до нього прийшли працівники позивача, він показав де знаходиться лічильник, потім вони побачили розетку та показали йому, що вона не підключена до обліку. Проте, що розетка обходить лічильник він не знав, оскільки в тій кімнаті проживав його онук. Вказана розетка була в будинку ще з часу його будівництва, розетку можливо монтували діти, але його про це не повідомили. Окрім того, зазначив, що акту про порушення в судовому порядку він не оскаржував.

Представник відповідача в судовому засіданні в режимі відеоконференції зазначив, що позовна заява є необґрунтованою та не підлягає до задоволення. Вказав, що договір на який посилається сторона позивача є не дійсним, тому що не підписаний сторонами. Більш того, зазначив, що Акт про порушення від 06 червня 2020 року складений з порушенням законодавства.

Просив суд визнати, Договір та Акт неналежними та недопустимими доказами та відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, з`ясувавши думку учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі.

Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Як вбачається з матеріалів справи, 25 січня 2001 року між ОСОБА_1 та ДТЕК «Київобленерго» в особі директора Фастівського РЕМ, було укладено Договір № 200483838 про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 .

21 серпня 2020 року Загальними зборами акціонерів ПрАТ «Київобленерго» було прийнято рішення щодо зміни найменування Товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», у зв`язку із чим 03 вересня 2020 року було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних та фізичних осіб-підприємців та громадський формувань.

Відносини пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII.

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, врегульовані Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312.

Споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (ст. 1 ЗУ «Про ринок електричної енергії»)

Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

П.п. 1.1.1 п. 1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 (надалі ПРРЕЕ) визначено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно п.п.1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії має право користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів).

Пунктом 8.2 Правил встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

Статтею 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

03 червня 2020 року представниками позивача при проведені перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено факт порушення п.п. 1 п. 5.5.5 та п. 8.4.2 ПРРЕЕ, про що у відповідності до ПРРЕЕ складено Акт про порушення № К 042486 від 03 червня 2020 року, який був підписаний двома представниками енергопостачальника та відповідачем ОСОБА_1 ..

Як вбачається із вищевказаного Акту, працівниками позивача встановлено самовільне підключення електропроводки та електроприладів споживача до електричної мережі оператора розподільчих систем поза засобами обліку електричної енергії, а саме: на ввідному проводі приховано в стіні перед приладом обліку електроенергії змонтовано без облікове відгалуження до розетки внутрішньої електропроводки.

З вказаним Актом відповідач ОСОБА_1 погодився, про що свідчить власноручний запис та підпис останнього.

Відповідно до пп. 1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів).

Згідно пп. 5 п. 5.5.5 ПРРЕЕ визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

Пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

26 червня 2020 року по розгляду Акту № К 042486 відбулося засідання комісії, на якому споживач ОСОБА_1 був присутній та надав свої особисті пояснення, а саме зазначив, що «він не знав, що в нього підключена не облікована розетка і коли вона зроблена невідомо», та за наслідками розгляду якого було складено Протокол № 074 та прийнято рішення про нарахування відповідачу суми спричинених збитків.

З даним рішенням відповідач погодився, про що в Протоколі міститься відмітка та особистий підпис відповідача та відповідачем зазначено, що з рішенням комісії він згоден.

Згідно Розрахунку обсягу спожитої та неврахованої електроенергії по Акту ПРРЕЕ № К 042486 від 03 червня 2020 року, ОСОБА_1 за період 366 днів, а саме з 04 червня 2019 року по 03 червня 2020 рік, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», у відповідності до Правил користування електричною енергією для населення», було нараховано суму спричинених збитків в розмірі 59508,62 грн. та виставлено рахунок.

Відповідно до п.п. 8.4.13 п. 8 ПРРЕЕ у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год.

Перевіривши Розрахунок обсягу спожитої та неврахованої електроенергії по Акту ПРРЕЕ № К 042486 від 03 червня 2020 року, за період з 04червня 2019 року по 03 червня 2020 рік, судом встановлено, що він проведений з дотриманням норм чинного законодавства та у відповідності до п.п. 8.4.13 п. 8 ПРРЕЕ.

Повідомлення про оплату за липень 2020 року від 30 липня 2020 року по Акту про порушення № К 042486 від 03 червня 2020 року було вручено відповідачу ОСОБА_1 , що підтверджено його особистим підписом.

Проте, відповідач отримавши, в добровільному порядку спричинені позивачу збитки не відшкодував.

Частиною 3 ст. 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (ст. 76 ЦПК).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК).

Відповідно до положень ч. 1, ч. 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд не приймає до уваги посилання сторони відповідача на те, що Договір № 200483838 про користування електричною енергією є недійсним, оскільки не підписаний всіма сторонами, Акт про порушення № К 042486 від 03 червня 2020 року, складений з порушенням законодавства, а рішення комісії оформлене протоколом № 074 від 26 червня 2020 року та відповідне нарахування недооблікованої електроенергії винесено упереджено, без дослідження всіх обставин та встановлення фактичних даних, з огляду на наступне.

Так, судом встановлено та підтверджено самим відповідачем, що останній Акт про порушення № К 042486 у встановленому законом порядку не оскаржував, як і не оскаржував протокол засідання комісії № 074 від 26 червня 2020 року.

Більш того, з вказаним Актом відповідач погодився, оскільки підписав його, як погодився і із Протоколом № 074, який підписам та особисто зазначив, що з рішенням комісії згоден.

Окрім того, стороною відповідача на підтвердження посилань про недійсність Договору № 200483838 про користування електричною енергією, не надано доказів, які б підтверджували, що укладений між сторонами договір було визнано не дійсним.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що наявні правові підстави для задоволення позовної вимоги позивача про стягнення з відповідача ОСОБА_1 суми вартості безобліково використаної електричної енергії, внаслідок порушення останнім ПРРЕЕ у розмірі 59508,62 грн..

Щодо стягнення з відповідача суми трьох відсотків річних за невиконання зобов`язання в частині своєчасної оплати вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 1710,22 грн. та суми інфляційних збитків в розмірі 6220,89 грн., суд зазначає наступне.

Згідно частини другої статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлено договором або законом.

Статтею 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Отже, з наведених норм права вбачається, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Щодо посилання сторони відповідача на те, що позивачем при нарахування відповідачу 3% річних та інфляційних збитків, порушено спеціальну позовну давність, яка визначена п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦПК України, щодо позовних вимог про стягнення з відповідача інфляційних збитків та 3% річних, суд зазначає наступне.

Так, пунктом 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України визначено, що позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог: про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Під неустойкою (штрафом, пенею) розуміється грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України).

ВС/КЦС у справі № 552/6997/19 від 21.04.2021 зазначив, що неустойка - це конструкція, яка є видом забезпечення виконання зобов`язання та правовим наслідком його порушення (мірою цивільно-правової відповідальності). У статті 549 та в § 2 глави 49 ЦК України регулювання неустойки відбувається тільки з позицій забезпечення виконання зобов`язання. Неустойка (штраф чи пеня) може бути передбачена для забезпечення виконання зобов`язання. При цьому навіть визначення неустойки дозволяє констатувати, що законодавець пов`язує її стягнення саме з порушенням зобов`язання. Це підтверджується застосуванням таких понять та словосполучень, як «забезпечення зобов`язання», «порушення зобов`язання».

В Постанові Постанова ВСУ від 26.04.2017 № 3-1522гс16, Верховний Суд висловив свою правову позицію щодо природи 3% річних та інфляційних втрат, що їх нараховують відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України (ЦК) в разі невиконання зобов`язання.

На думку Суду, формулювання статті 625 ЦК, коли нарахування процентів тісно пов`язують із індексом інфляції, орієнтує на їх компенсаційний, а не штрафний характер. Тому 3% річних не є неустойкою у розумінні статті 549 ЦК і статті 230 ГК України.

За змістом аналізованої норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу і 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання. Вони є способом захисту майнового права й інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів і отриманні компенсації (плати) від боржника, який користується утримуваними грошовими коштами, що належить сплатити кредиторові.

Правовий аналіз положень статей 526, 599, 611, 625 ЦК дає підстави для висновку, що наявність судового рішення про стягнення суми боргу за договором, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносин сторін цього договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання і не позбавляє кредитора права отримати за час прострочення суми, передбачені статтею 625 ЦК.

ВСУ також дійшов висновку, що до правових наслідків порушення грошового зобов`язання, передбачених статтею 625 ЦК, застосовують загальний строк позовної давності три роки (ст. 257 ЦК).

Тобто за статтею 625 ЦК стягують за останніх три роки. Унаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання кредитор дістає право на отримання сум, передбачених статтею 625 ЦК, за весь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням. Тому право подати позов про стягнення інфляційних втрат і 3% річних за кожен місяць виникає з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення.

Тобто, з вищевказаного вбачається, що неустойка та інфляційних втрат і 3% річних є різними видами стягнення.

Більш того, до інфляційних втрат і 3% річних не застосовується спеціальний строк позовної давності тривалістю в один рік.

Як вбачається із наведеного позивачем розрахунку 3% річних та інфляційних збитків за невиконання зобов`язання в частині своєчасної оплати вартості не облікованої електричної енергії, то відповідач ОСОБА_1 має сплатити на користь позивача 3% річних у сумі 1710,22 грн. та інфляційні збитки у сумі 6220,89 грн..

Перевіривши наданий позивачем розрахунок, вищевказаних сум, суд приходить до висновку, що він проведений з дотриманням всіх вимог чинного законодавства, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 3% річних у сумі 1710,22 грн. та інфляційні збитки у сумі 6220,89 грн., що в загальному розмірі складає 7931,11 грн..

Так, даючи юридичну оцінку доказам, суд вважає, що в судовому засіданні знайшов підтвердження той факт, що відповідачем було завдано позивачу збитків внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, які виразилися в діях споживача, а саме: в самовільному підключенні електропроводки та електрообладнання споживача до електричної мережі оператора розподільчих систем поза засобами обліку електричної енергії, загальна сума яких складає 67439,73 грн..

Враховуючи наведені обставини, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Крім того, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 2270,00 грн..

Керуючись ст. ст. 22, 526, 625, 1166 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 76, 81, 141, 258-259, 265, 268, 354 ЦПК України, на підставі Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, суд

ухвалив:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 67439 (шістдесят сім тисяч чотириста тридцять дев`ять) грн. 73 коп. вартості не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» сплачений судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп..

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду відповідно до статей 354-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

Позивач: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі», , юридична адреса: вул. Київська, 2-Б, м. Вишневе, Києво-Святошинський район, Київська область.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 виданий Фастівським МРВ ГУ МВС України в Київській області 4 жовтня 1997 року, адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 .

Суддя Осаулова Н.А.

Повний текст рішення виготовлено 14.06.2022 р.