ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/912/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" червня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

при секретарі - Григораш Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Туристичне агентство «Парадіз» про захист прав споживача

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю «Туристичне агентство «Парадіз» про захист прав споживача.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 12.11.2020 р. ОСОБА_1 придбав у ТОВ «Туристичне агентство «Парадіз» електронний авіаквиток на рейс авіакомпанії SkyUp Airlines PQ 891 зі сполученням Київ-Прага на 10.12.2020 р., та сплатив 2 076 грн. Зазначає, що вказаний рейс було скасовано. Після звернення до відповідача щодо повернення сплачених коштів за квиток, йому було повідомлено про повернення суми у розмірі 536 грн. Вказує, що 12.01.2021 р. звертався до відповідача з відповідною заявою про повернення коштів, однак кошти в сумі 536 грн. не були повернуті, у зв`язку із чим просить суд стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 536 грн.

Крім того, зазначає, що з вини відповідача він зазнав збитків у розмірі 2 478 грн., оскільки 11.11.2020 р. він повинен був бути у Празі щоб здати тестові іспити. Для опрацювання замовлення на іспити він сплатив Міністерству охорони здоров`я Чеської Республіки адміністративний збір у розмірі 2 000 грн., який поверненню не підлягає, у зв`язку із чим позивач зазнав вказаних збитків, які просить суд стягнути з відповідача на свою користь.

Зазначає, що невиконанням відповідачем своїх обов`язків йому було завдано моральної шкоди, яка полягала у суттєвих емоційних стражданнях. Неодноразова намагався звернутися безпосередньо до відповідача, однак двері його офісів були закриті. Вказує, що не зміг потрапити на іспит та зазнав незручностей, вносячи зміни у плани свого навчання. Позивач оцінює завдану моральну шкоду в розмірі 2 000 грн., які просить стягнути на свою користь з відповідача.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01.11.2021 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

09.06.2022 р. від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову, оскільки позовні вимоги є безпідставними, необґрунтованими та непідтвердженими належними доказами, з огляду на наступне.

Зазначає, що 12.11.2020 р. між позивачем та відповідачем була укладена Угода користувача - договір про надання послуг щодо бронювання та придбання квитків. Угода користувача запропонована клієнтам на сайті https://e-bilet.com.ua для добровільного укладення, відповідно до ст. 633 ЦК України та ст. 13 Закону України «Про захист прав споживачів» і визнається публічним договором.

Позивач зробив замовлення А63053 на бронювання 8GQHEQ на здійснення авіарейсу авіакомпанією «Авіакомпанія Скайап» і 12.11.2020 р. сплатив вартість авіаквитка, тим самим погодився з умовами публічного договору , які викладені в Угоді користувача. Факт укладення Угоди користувача підтверджується автоматично сформованим авіаквитком, а факт надання послуг - оформленням електронного авіаквитка, який Позивач отримав на електронну пошту.

Вказує, що зобов`язання сторін за Угодою користувача виконанні у повному обсязі.

Посилається на те, що у відповідь на заяву позивача від 12.02.2021 р. про повернення коштів через скасування рейсу, відповідач добровільно здійснив відповідне повернення коштів на користь позивача у розмірі 536 грн., що підтверджується платіжним дорученням №6801 від 19.02.2021 р.

Зазначає, що у витратах позивача вина відповідача відсутня.

В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із наданням можливості ознайомитись із матеріалми справи .

Оскільки суд відкладав розгляд справи, надаючи можливість учасникам судового процесу реалізувати свої процесуальні права, зокрема, на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд, враховуючи процесуальні строки розгляду спору, встановлені ст. 210 ЦПК України, не знаходить підстав для відкладення розгляду справи втретє.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Відповідно до ч.1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно норми пункту 1 частини 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З урахуванням зазначеного суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи та вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що 12.11.2020 року ОСОБА_1 придбав у ТОВ «Туристичне агентство «Парадіз» електронний квиток №8740727 (номер бронювання 8GQHEQ), на рейс PQ 891 авіакомпанії «Авіакомпанія Скайап» зі сполученням Київ-Прага на 10.12.2020 р., о 10:40 год., та сплатив 2 076 грн.

Як вбачається із матеріалів справи рейс PQ 891 авіакомпанії «Авіакомпанія Скайап» зі сполученням Київ-Прага на 10.12.2020 р., о 10:40 год., було скасовано.

12.02.2021 р. ОСОБА_1 звернувся до ТОВ «Туристичне агентство «Парадіз» з заявою про повернення коштів у розмірі 536 грн. за квиток на скасований рейс. (а.с.7)

Позивач стверджує, що кошти в сумі 536 грн. йому не були повернуті, однак суд відхиляє такі твердження позивача, оскільки в матеріалах справи міститься копія платіжного доручення №6801 від 19.02.2021 р., згідно з яким відповідач сплатив на рахунок позивача грошові кошти в розмірі 536 грн. (а.с.56)

Крім того, як на підставу своїх вимог про стягнення з відповідача понесених збитків у розмірі 2 478 грн., позивач посилається на те, що 11.11.2020 р. він повинен був бути у Празі щоб здати тестові іспити, для опрацювання замовлення на іспити він сплатив Міністерству охорони здоров`я Чеської Республіки адміністративний збір у розмірі 2 000 грн., та не потрапив на іспит, у зв`язку із чим поніс збитки.

Однак такі посилання позивача є безпідставними та не можуть бути взяті судом до уваги, з огляду на те, що квиток був придбаний на рейс, який мав відбутися 10.12.2020 р., а у Празі для здачі іспитів позивач повен був бути 11.11.2020 р. Тобто між цими подіями відсутній причино наслідковий зв`язок, оскільки позивач спочатку 11.11.2020 р. не потрапив на іспит, а потім було скасовано рейс, який мав відбутися 10.12.2020.

Таким чином, враховуючи викладене, суд не вбачає обставин, які б свідчили про понесення позивачем збитків, у зв`язку із скасуванням рейсу та з вини відповідача.

Крім того, вбачається, що авіаквиток на рейс було придбано відповідно до Угоди користувача - договір про надання послуг щодо бронювання та придбання квитків. Угода користувача запропонована клієнтам на сайті https://e-bilet.com.ua для добровільного укладення, відповідно до ст. 633 ЦК України та ст. 13 Закону України «Про захист прав споживачів».

Відповідно до розділу 10 «Обмін або повернення авіаквитка» Угоди користувача, відповідач не несе ніякої відповідальності за остаточне рішення Постачальника, одноосібно уповноваженого вирішувати, чи можливо здійснення щодо оформленого Клієнтом Замовлення: зміни; повернення. Не маючи повноважень гарантувати якість і факт належного виконання Постачальниками послуг, що надаються ними, E-Bilet.com.ua не несе відповідальності за їх дії та бездіяльність, що призвели до таких наслідків, як, зокрема, скасування рейсів.

Відповідно до розділу 5 «Відмова від відповідальності» Угоди користувача, відповідач безпосередньо не контролює і не несе відповідальності за Постачальника, що, зокрема, переносить або скасовує рейс.

Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди слід зазначити наступне.

Відповідно до частин 3, ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Згідно положень п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній або юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначено, що позивачем має бути зазначено в чому полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її завдано позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Особа (фізична чи юридична) звільняється від відповідальності по відшкодуванню моральної шкоди, якщо доведе, що остання заподіяна не з її вини.

При вирішенні судом спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають з`ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Таким чином, відповідальність за шкоду вимагає встановлення складу правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Факт наявності моральної шкоди потребує доведення у встановленому законом порядку, оскільки така шкода є самостійним видом шкоди і умовою цивільно-правової відповідальності.

Разом з тим, позивачем належними та допустимими доказами (ст. ст. 77, 78 ЦПК України) не доведено наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача (відповідача) та вини останнього в її заподіянні.

За таких обставин вимога про стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягає.

Згідно частин 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод принципу справедливості розгляду справи судом.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом надана правова оцінка твердженням та посиланням позивача, у зв`язку із чим суд не приймає їх до уваги, оскільки обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог не знайшли свого підтвердження підчас судового розгляду справи та спростовуються матеріалами справи.

В силу вищезазначеного, суд дійшов висновку, що у судовому засіданні не знайшов свого підтвердження факт порушення прав позивача, наявності у відповідача заборгованості і завдання позивачу збитків, моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру діями чи бездіяльністю відповідача, позивачем не надано доказів понесених збитків, наявності моральної шкоди, протиправності діяння чи бездіяльності відповідача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням відповідача та вини відповідача в її заподіянні, а відтак суд відмовляє позивачу у задоволенні позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 77-83, 89, 95, 141, 265, 268 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Туристичне агентство «Парадіз» про захист прав споживача- відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА