05.07.2022 Справа № 756/4724/22
Унікальний № 756/4724/22
Провадження № 4-с/756/60/22
У Х В А Л А

«05» липня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Белоконна І.В., розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 на дії Оболонського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ), -

В С Т А Н О В И В :

04 липня 2022 року до суду в порядку розділу VІІ ЦПК України надійшла скарга ОСОБА_1 на дії Оболонського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ).

У прохальній частині зазначеної скарги скаржник просить зняти арешти зі всього майна, що належало її спадкодавцю ОСОБА_2 , що були накладені РВДВС Мінського РУЮ у м. Києві № 1227/12 від 10.09.2001.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

У порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється в позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до ст. 19 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем або приватним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які вважають, що вони є правонаступниками боржника, можуть звернутися до суду з позовом про зняття арешту з майна, що передбачено Законом України «Про виконавче провадження».

Матеріали поданої ОСОБА_1 скарги не містять доказів або посилання на них, що вона є стороною по справі, яка розглядалася Оболонським районним судом м. Києва, та на підставі якої органами виконавчої служби накладено оспорюваний арешт. Таким чином, ОСОБА_1 у даному випадку не має права на оскарження дій державного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, оскільки законом передбачений інший порядок судового захисту, а саме звернення до суду з відповідними позовними вимогами про зняття арешту з майна у позовному провадженні, а відтак у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_1 необхідно відмовити.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 19 січня 2022 року у справі № 577/4541/20 (провадження № 61-8240св21).

Керуючись ст. 19, 186, 447 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У відкритті провадження за скаргою ОСОБА_1 на дії Оболонського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ) - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 про право звернення з позовними вимогами про зняття арешту з майна у позовному провадженні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.В. Белоконна