ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 648/3406/21
Номер провадження: 22-ц/819/660/22
У Х В А Л А

про відкриття апеляційного провадження у справі

16 лютого 2022 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Склярської І.В.,

суддів: Воронцової Л.П.,

Пузанової Л.В.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Понятівської гімназії Дар`їнської сільської ради Херсонського району Херсонської області, Дар`їнська сільська рада про скасування наказу, стягнення середнього заробітку,

встановив:

20 січня 2022 року Білозерський районний суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке 21 січня 2022 року ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , подала апеляційну скаргу.

Матеріали справи надійшли до суду апеляційної інстанції 08 лютого 2022 року.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , подала заяву про відстрочення сплати судового збору, вмотивовуючи її тим, що ОСОБА_1 відсторонено від роботи без збереження заробітної плати; вона не може влаштуватися на іншу роботу та не може отримати допомогу по безробіттю, оскільки фактично є працевлаштованою. Також зазначила, що сім`ю позивача поставлено на облік в управлінні соціальної політики Херсонської РДА, як малозабезпечена сім`я.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за певних умов, зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Як роз`яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_2 , яка діє від імені ОСОБА_1 , для підтвердження наведених доводів надала суду довідку Управління соціальної політики Херсонської районної державної адміністрації Херсонської області, з якої вбачається, що ОСОБА_1 перебуває на обліку та призначено допомогу, як малозабезпеченій сім`ї з 01.12.2021 по 31.05.2022.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» установлено пільги щодо сплати судового збору, згідно з пунктом 1 частини першої якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Проте за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року №108/95-ВР «Про оплату праці» заробітна плата за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Відповідно до частини п`ятої статті 97 КЗпП України оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Вимушений прогул - це час, протягом якого працівник з вини власника або уповноваженого ним органу був позбавлений можливості працювати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час вимушеного прогулу) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Тобто, заробітна плата, яку просить стягнути позивачка, за своєю суттю є середнім заробітком за час вимушеного прогулу, що не підпадає під категорію пільг при сплаті судового збору за п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відсторонення позивача від роботи не є тотожним поняттю звільнення з роботи. Отже, позивач не звільнений від сплати судового збору за вимогу про скасування наказу про його відсторонення.

Відповідно до постанови Верховного Суду в справі № 728/2955/18 від 10.01.2019, починаючи з 1 вересня 2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позовів про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16 погодилася з попередніми правовими позиціями Верховного суду України, що вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не належать до вимог, за пред`явлення яких до роботодавця працівники-позивачі звільняються від сплати судового збору.

Відповідно до пункту 1.6 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання апеляційної скарги розмір судового збору складає 2 724 грн. (за вимогу немайнового характеру 908 грн. + за вимогу майнового характеру - 908 грн.) х 150 %.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи надані докази, апеляційний суд вважає за можливе відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Враховуючи, що підстав для повернення скарги особі, яка її подала, залишення скарги без руху або повернення справи до суду першої інстанції не вбачається, апеляційне провадження відповідно до статті 359 ЦПК України, підлягає відкриттю.

Керуючись ст. ст. 136, 356, 359-361 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суд,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Відкрити апеляційне провадження у справі.

Скаржнику надіслати копію ухвали про відкриття апеляційного провадження, а іншим учасникам справи разом із копією ухвали про відкриття провадження надіслати копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів.

Для реалізації учасниками справи права на подання до суду апеляційної інстанції відзиву на апеляційну скаргу в письмовій формі, встановити строк у сім днів з дня вручення ухвали та роз`яснити, що відзив повинен відповідати вимогам статті 360 ЦПК України і до нього мають додаватися докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Склярська

Судді Л.П. Воронцова

Л.В. Пузанова