Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/116/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2022 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді: Юрченка С.О.,

за участі секретаря: Папенко О.О.,

позивачки - ОСОБА_1 ,

представника позивачки - ОСОБА_2 ,

відповідача - ОСОБА_3 (не з`явився),

представника третьої особи - (не з`явився),

розглянувши в підготовчому відкритому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 , подану представником позивачки - адвокатом Корзаченком Володимиром Миколайовичем, до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Миронівський відділ ДРАЦС в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання батьківства,-

ВСТАНОВИВ:

В травні 2022 року ОСОБА_1 звернулась через свого представника до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Миронівський відділ ДРАЦС в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання батьківства.

Ухвалою суду від 16 червня 2022 року було відкрито провадження у справі.

В позовній заяві представник позивачки просив під час підготовчого судового засідання вирішити питання про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи для встановлення наявності кровного споріднення відповідача ОСОБА_3 та дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У підготовчому засіданні представник позивачки ОСОБА_2 заявлене в позовній заяві клопотання підтримав, просив призначити у справі судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу для встановлення факту біологічного батьківства ОСОБА_3 та дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У підготовчому засідання позивачка ОСОБА_1 підтримала свого представника, наполягала на проведенні експертизи.

Відповідач в підготовче засідання не з`явився повторно з невідомих суду причин, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, шляхом отримання СМС-повідомлень, що підтверджується довідками від 17 червня 2022 року та від 01 липня 2022 року. Що з огляду на вимоги ст. 223 ЦПК України не перешкоджає проведенню засідання. Копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками відповідач отримав 18 червня 2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 966 від 17 червня 2022 року. Причин неявки не повідомляв, заяви про відкладення розгляду справи не надсилав.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що клопотання представника позивачки ОСОБА_2 про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи підлягає задоволенню згідно з нижченаведеним.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Стаття 12 ЦПК України встановлює, що суд сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина 6 статті 81 ЦПК України).

Визначаючись з правовідносинами, які виникли між сторонами та їх змістом на підставі наданих сторонами доказів, суд має відповідно до статті 89 ЦПК України оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За правилами частин 2, 3 статті 89 ЦПК України, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Як роз`яснено п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006 року, питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це, у тому числі висновку судово-генетичної експертизи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (рішення ЄСПЛ у справі «Калачова проти Російської Федерації» від 07.05.2009 року № 3451/05, § 34, «Кalacheva V. Russian Federation»).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 253 цього ж Кодексу в такому випадку провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Оплату проведення експертизи слід покласти на позивачку ОСОБА_1 .

Слід також роз`яснити сторонам наслідки ухилення від проведення експертизи, визначені ст. 109 ЦПК України, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити відповідно до ст. 252 ЦПК України до закінчення проведення експертизи.

Керуючись ст. 4, 103-105,259,260 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивачки ОСОБА_2 про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, - задовольнити.

Призначити по справі судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу на розгляд якої поставити таке питання:

- чи є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком по відношенню до дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

Для забезпечення проведення експертизи зобов`язати експертів відібрати відповідні біологічні зразки у відповідача ОСОБА_3 та неповнолітньої ОСОБА_4 .

Проведення експертизи доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (юридична адреса: вул. Богомольця, 10, м. Київ, 01601, Україна, фактична адреса: вул. Велика Кільцева, 4, с. Петропавлівська Борщагівка, Бучанський р-н, Київська обл., 08130, Україна, адреса для листування: вул. Велика Кільцева, 4, м. Київ, 03170, Україна), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

На час проведення експертизи надати експертам матеріали цивільної справи № 374/116/22, провадження по справі зупинити до отримання висновку експерта.

Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Роз`яснити наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України, а саме: у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 353 ЦПК України ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя