Провадження № 2/466/1025/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 липня 2022 року м Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

у складі: головуючого судді Невойта П.С.,

секретаря с/з Семків Х.І.,

справа № 466/12668/21

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Дарницький районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна,

у с т а н о в и в:

30.12.2021 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа: Дарницький районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та просить суд ухвалити рішення про зняття арешту з автомобіля «Chevrolet aveo», легковий седан-В, 2005 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1498, номер державної реєстрації НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 згідно договору купівлі-продажу ТСЦ4641/2019/1573525 від 19 липня 2019 року, накладений ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16 липня 2019 року.

Свої вимоги мотивує тим, що він є власником автомобіля марки «Chevrolet aveo», легковий седан-В, 2005 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1498, номер державної реєстрації НОМЕР_2 згідно договору купівлі-продажу ТСЦ4641/2019/1573525 від 19 липня 2019 року.

Згідно з Витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна №75566687 від 13.10.2021 на автомобіль марки «Chevrolet aveo», легковий седан-В, 2005 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1498, номер державної реєстрації НОМЕР_2 накладено арешт на підставі постанови ВП59674121 Дарницького РВ ДВС м.Київ ГУТУЮ у м.Києві.

Вказує на те, що дане обтяження було накладено за зобов`язання попереднього власника ОСОБА_2 . Оскільки він не може вільно розпоряджатися своїм майном, то змушений звернутись до суду за захистом порушеного права.

Відповідач не скористався правом подання відзиву на позовну заяву.

Представник третьої особи: Дарницький районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) не скористався правом подання письмових пояснень на позовну заяву.

Ухвалою від 04.01.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 21.06.2022 вирішено проводити заочний розгляд справи.

Представник позивача адвокат Плачинда К.О., який приймав участь в режимі відеоконференцзв`язку позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, не заперечував щодо заочного розгляду справи. 05.07.2022 на зв`язок в режимі відеоконференцзв`язку поза межами приміщення суду за допомогою сервісу «Easy Con» не вийшов, з причин невідомих суду.

Відповідач в судове засідання не прибув повторно, причин неприбуття суду не повідомив, заяв про відкладення судового засідання не надходило, відзиву на позовну заяву ним подано не було.

Представник відповідача третьої особи: Дарницький районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не прибув, причин неприбуття суду не повідомив, хоча належним чином повідомлявся про час, дату та місце розгляду справи, що стверджується поштовими рекомендованими повідомленнями, які повернулися на адресу суду та долучені до матеріалів справи, заяв про відкладення судового засідання не поступало, письмових пояснень на позовну заяву подано не було.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши наявні у справі докази, давши оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, застосовуючи до визначених правовідносин норми матеріального та процесуального права, суд приходить такого.

Суд встановив, що ОСОБА_1 є власником автомобіля марки «Chevrolet aveo», легковий седан-В, 2005 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1498, номер державної реєстрації НОМЕР_2 згідно договору купівлі-продажу ТСЦ4641/2019/1573525 від 19 липня 2019 року.

Ухвалою від 16.07.2019 Дарницького районного суду м. Києва в порядку забезпечення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договорами позики в загальному розмірі 144265,00 грн. накладено арешт на автомобіль «Chevrolet aveo», легковий седан-В, 2005 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_3 , об`єм двигуна 1498, який належить на праві власності ОСОБА_2 .

Згідно з Витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна №75566687 від 13.10.2021 на автомобіль марки «Chevrolet aveo», легковий седан-В, 2005 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1498, номер державної реєстрації НОМЕР_2 накладено арешт на підставі постанови ВП59674121 Дарницького РВ ДВС м.Київ ГУТУЮ у м.Києві.

Згідно інформаційної довідки виконавчих проваджень в АСПВ станом на 12.11.2021 виконавчі провадження щодо боржника ОСОБА_2 завершені.

Право власності належить до основоположних прав людини, втілення яких у життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Захист зазначеного права гарантовано статтею першою Першого протоколу до Конвенції. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ втручання в це право повинно мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу.

Особи, котрі зазнають порушення права мирного володіння майном, як і інших визначених Конвенцією прав, відповідно до статті 13 цього міжнародно-правового акта повинні бути забезпечені можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі.

На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені у статті 41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень, установлених законом.

Зазначений принцип відображено й конкретизовано в частині першій статті 321 Цивільного кодексу України, згідно з якою право власності є непорушним, і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Одним із способів захисту права власності є гарантована статтею 391 цього Кодексу можливість власника вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.

Спеціальні підстави законного обмеження особи у реалізації права власності передбачені, зокрема, нормами цивільного процесуального закону для виконання завдань кримінального провадження як легітимної мети відповідного втручання у право мирного володіння майном.

Після припинення процедури відповідне втручання фактично набуває свавільного характеру, й заінтересована особа правомірно розраховує на його припинення. Адже утвердження й забезпечення прав і свобод та надання людині ефективного засобу юридичного захисту від їх порушень з огляду на положення статті 3 Конституції України, статті 13 Конвенції є головним обов`язком держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність.

Разом із тим, цивільно-процесуальні правовідносини виникають, змінюються та припиняються на підставі норм цивільного процесуального права. Завершення виконавчого провадження є юридичним фактом, який припиняє цивільно-процесуальні відносини. Зокрема, після прийняття означеного процесуального рішення заборона на нерухоме, застосований арешт як засіб його забезпечення, втрачає відповідну концептуальну властивість.

Із припиненням виконавчого провадження заборона на нерухоме майно стає публічним обтяженням права власності, підстави для подальшого існування якого відпали. Причому втрачається можливість застосування специфічного порядку скасування такого обтяження, зумовленого цивільно-процесуальними відносинами.

Водночас вимоги про припинення обтяження, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають з цивільних правовідносин, відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги є доведеними в судовому порядку та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. 3, 12, 13, 77, 81, 141, 259, 263-266, 268 ЦПК України, суд,

ухвалив:

позов задовольнити.

Звільнити з-під арешту автомобіль «Chevrolet aveo», легковий седан-В, 2005 року випуску, ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1498, номер державної реєстрації НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_1 згідно договору купівлі-продажу ТСЦ4641/2019/1573525 від 19 липня 2019 року, накладений ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16 липня 2019 року.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Третя особа: Дарницький районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), місцезнаходження: м. Київ, вул. Заслонова, 16.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути повністю або частково оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 05 липня 2022 року.

Суддя П. С. Невойт