КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2022 року м. Київ

Справа № 373/542/21

Апеляційне провадження №22-ц/824/1598/2022

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.

суддів: Андрієнко А.М., Поліщук Н.В.

за участю секретаря Федорчук Я.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області, ухваленого під головуванням судді Опанасюка І.О. 04 жовтня 2021 року у м. Переяслав, дата складення повного тексту рішення не зазначена, у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Державний нотаріус Переяслав-Хмельницького районного нотаріального округу Київської області Коляденко Ярослав Васильович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В

У квітні 2021 року представник позивачів звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просив визначити позивачам додатковий строк для подання заяви на прийняття спадщини за заповітом після померлої ОСОБА_4 протягом двох місяців з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позов мотивовано тим, що ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , за життя вона склала два заповіти на користь кожного з позивачів, які були посвідчені секретарем виконкому Світанківської сільської ради Горб Н.В. 24 грудня 2016 року та зареєстровані в реєстрі за №103 та №104. У межах шестимісячного строку для прийняття спадщини а саме 22 січня 2020 року позивачі звернулися до в.о. старости села Світанок Переяслав-Хмельницького району Горб Н.В. з метою оформлення та подання заяв про прийняття спадщини. Їх заяви про прийняття спадщини були посвідчені виконуючою обов`язки старости села Світанок та зареєстровані в реєстрі вчинення нотаріальних дій за номерами №01 та №02. Також вказані дії внесені до книги обліку нотаріальних дій Світанківської сільської ради. Позивачі вважали, що вчинених ними дій достатньо для прийняття спадщини в належний передбачений законом спосіб, а тому інших необхідних дій не вчиняли. Тільки 17 лютого 2021 року, звернувшись до Переяслав-Хмельницької районної державної нотаріальної контори Київської області отримали відмову у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом на тій підставі, що строк для прийняття спадщини пропущений. Однак, як стало відомо, після смерті ОСОБА_5 була заведена спадкова справа №339/2019 районним державним нотаріусом Переяслав-Хмельницького районного нотаріального округу Коляденком Я.В. за заявою спадкоємця за законом - ОСОБА_1 .. Отримати від ОСОБА_1 письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини позивачам не виявилось можливим, оскільки відповідні звернення ним проігноровано. В зв`язку з викладеними обставинами позивачі були змушені звернутися до суду.

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 04 жовтня 2021 року позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Державний нотаріус Переяслав-Хмельницького районного нотаріального округу Київської області Коляденко Ярослав Васильович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задоволено.

Визначено ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Світанок, Переяслав - Хмельницького району Київської області - один місяць з дня набрання цим рішенням суду законної сили.

Визначено ОСОБА_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Світанок, Переяслав - Хмельницького району Київської області - один місяць з дня набрання цим рішенням суду законної сили.

Рішення суду мотивовано тим, що позивачами з поважних причин було пропущено строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а тому суд вбачав підстави для надання додаткового строку для звернення із заявою про прийняття спадщини. А саме, суд вказав на те, що дії з приводу подання заяв про прийняття спадщини позивачами були вчинені в межах строку встановленого законом, однак з помилкою в значенні дії секретаря сільської ради, проте свідчать про добросовісність дій позивачів, і можливість надання їм права звернення із заявами у встановлений Законом спосіб та порядок. Суд також врахував доводи представника позивачів про те, що нотаріус Коляденко Я.В., не перевірив належним чином коло спадкоємців та визначив єдиним спадкоємцем ОСОБА_1 , не повідомивши спадкоємців за заповітом, що підтверджується копією спадкової справи №339 за 2019 рік, яка була оглянута судом.

Не погодився із судовим рішенням відповідач ОСОБА_1 , ним подано апеляційну скаргу, в якій зазначається про незаконність та необґрунтованість рішення суду, як такого, що ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права та за неповного з`ясування обставин справи. Відповідач вказує на те, що судом незаконно було визначено додатковий строк, так як позивачі знали про смерть спадкодавця і про складені нею на їх користь заповіти. Після посвідчення заяв, вони їх до нотаріальної контори не подали, а їх твердження про необізнаність про необхідність вчинення такої дії спростовується текстом самих заяв. Відповідач вважає, що ніяких поважних причин пропуску позивачами строку для прийняття спадщини не наведено, а тому відсутні підстави для визначення їм додаткового строку.

Враховуючи викладене, просить скасувати рішення суду першої інстанції, ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні заявлених позовних вимог.

В судовому засіданні апеляційного суду відповідач ОСОБА_1 підтримав апеляційну скаргу з підстав викладених у ній, просив про задоволення заявлених ним вимог.

Позивачі в судове засідання не з`явились, повідомлені про розгляд справи належним чином, причини неявки суду не повідомили. Представник позивачів - адвокат Панченко Т.А. 23 червня 2022 року подала клопотання про відкладення розгляду справи з підстав її зайнятості в іншому судову засіданні. Колегія суддів враховуючи тривалість розгляду справи, наявність письмових пояснень сторони позивачів з приводу доводів апеляційної скарги та відсутність поважних причин, вважала за можливе розглянути справу за відсутності сторони позивача.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Судом апеляційної інстанції встановлені та підтверджуються матеріалами справи наступні обставини.

За життя, а саме 24 грудня 2016 року, ОСОБА_5 склала два заповіти, які були посвідчений секретарем виконкому Горб Н.В. та зареєстрований в реєстрі за №103 та за № 104.

За заповітом за реєстровим № 103 ОСОБА_5 заповідала ОСОБА_2 земельну ділянку, згідно державного акту серії ЯЖ №871585 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Світанківської сільської ради (а.с.14-15).

За заповітом за реєстровим № 104 ОСОБА_5 заповідала ОСОБА_3 земельну ділянку, згідно державного акту серії ЯА №572818 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Світанківської сільської ради (а.с.16-17).

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 25 липня 2019 року (а.с.13).

22 січня 2020 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали до старости села Світанок Бориспільського району Київської області, заяви про прийняття у спадщину належної їм за заповітами частки майна. Заяви були адресовані Переяслав - Хмельницькій районній державній нотаріальній конторі, були складені та зареєстровані в.о. старости села Світанок 22 січня 2020 року, а відомості про їх прийняття внесені до книги обліку нотаріальних дій (а.с. 18-20).

Позивачі вказують, що вважали цю дію достатньою, оскільки обидва заповіти були посвідчені секретарем виконкому сільської ради с. Світанок, а приймаючи від позивачів заяви посадова особа зареєструвавши їх, не вказала на інший порядок дій, необхідних для прийняття спадщини. Про те, що потрібно було додатково направити їх до нотаріальної контори вони не зрозуміли.

17 лютого 2021 року позивачі звернулись безпосередньо до Переяслав - Хмельницької районної державної нотаріальної контори Київської області з питанням щодо оформлення спадщини, однак отримали відповіді від державного нотаріуса Коляденко Я.В. про те, що до нотаріальної контори заяв від них не надходило, встановлений законом строк, на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ними пропущено і заявникам слід звернутись до суду (а.с.23,24).

Спадкова справа після смерті ОСОБА_5 була відкрита Переяслав - Хмельницькою районною державною нотаріальною конторою Київської області 29 жовтня 2019 року, про що свідчить Витяг про реєстрацію справи в Спадковому реєстрі (а.с.42). Справа була відкрита за заявою відповідача ОСОБА_1 від 29 жовтня 2019 року, в якій вказано про відсутність інших спадкоємців (а.с.41).

Матеріали справи містять Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), складену 29 жовтня 2019 року, де міститься інформація про складені померлою ОСОБА_5 заповіти, зокрема і про два заповіти від 24 грудня 2016 року та копії всіх заповітів (а.с.43-47)

Відповідно до положень ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

У ст. 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно зі статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

В силу ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто

Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України).

В порядку ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Відповідно до п.2.1. Розділу 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

При заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту (п.2.2.. Розділу 10 цього Порядку)

Пунктом 3.15. Розділу 10 Порядку також визначено, що якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (п.3.16 Розділу 10 Порядку).

Спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви (п.3.17. Розділу 10 Порядку).

Не вимагається звернення до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, якщо усі спадкоємці, які прийняли спадщину, подадуть письмову заяву про згоду на прийняття спадщини спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Такі заяви спадкоємців мають бути подані нотаріусу до видачі свідоцтва про право на спадщину (п. 3.18. Розділу 10 Порядку).

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Верховний Суд у Постанові від 04 грудня 2019 року у справі № 205/3855/17 вказав на те, що при розгляді таких спорів судам слід дослідити, чи вчиняв державний нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Аналогічні висновки були зроблені в постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 263/1221/17 та в постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17.

З наведених обставин справи вбачається, що позивачі у встановлений законом шестимісячний строк звернулись до органу місцевого самоврядування з питанням щодо вчинення дій про прийняття спадщини за заповітом. Звернення до органу місцевого самоврядування передбачено нормами чинного законодавства. Однак, в даній справі має місце невірне тлумачення позивачами дій в.о. старости с. Світанок, яка здійснила посвідчення підписів позивачів на цих заявах, а не прийняття заяв для відкриття спадкової справи.

Дії з приводу подання заяв про прийняття спадщини ОСОБА_2 та ОСОБА_3 були вчинені в межах строку встановленого законом, і як вірно вказав суд першої інстанції, свідчать про добросовісність дії позивачів.

Разом з тим, матеріали справи містять Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), складену 29 жовтня 2019 року, де міститься інформація про складені померлою ОСОБА_5 заповіти та копії всіх заповітів, зокрема і двох заповітів складених 24 грудня 2016 року на користь позивачів (а.с.43-47). Однак, дані про виконання нотаріусом обов`язку визначеного положеннями ст. 63 Закону України «Про нотаріат» щодо повідомлення про відкриття спадщини спадкоємців за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця, в матеріалах справи відсутні.

Наведене у сукупності свідчить про наявність підстав для надання позивачам додаткового строку для подання зави про прийняття спадщини. А отже висновок суду першої інстанції про задоволення заявлених позовних вимог відповідає обставинам справи та вимогам чинного законодавства. Визначений судом першої інстанції строк в один місяць є достатнім для вчинення позивачами відповідних дій.

Оскаржуване судове рішення містить висновки щодо результатів оцінки зібраних у справі доказів, відповідає вимогам ЦПК України щодо законності й обґрунтованості.

Таким чином, посилання відповідача на те, що судом першої інстанції не в повній мірі досліджені матеріали справи, що призвело до прийняття необґрунтованих висновків, які не відповідають фактичним обставинам справи, не знайшли свого підтвердження.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду відповідає вимогам закону, зібраним доказам, обставинам справи і підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 04 жовтня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: А.М. Андрієнко

Н.В. Поліщук

Повний текст постанови складений 04 липня 2022 року.