Справа № 266/4907/21
Провадження № 2/266/121/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2022 року м. Маріуполь

Приморський районний суд міста Маріуполя Донецької області в складі головуючого судді Іванця О.Д., за участі секретаря судового засідання Новак О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Лозінська О.О., яка діє на підставі ордеру, звернулась до суду із позовом до Маріупольської міської ради, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, мотивуючи свої вимоги тим, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті батька відкрилася спадщина, яка складається з 1/2 частки квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . У березні 2014 року ОСОБА_1 через початок бойових дій виїхала за межі України у Казахстан, а через два тижні дізналася про смерть свого батька. Через небезпеку для життя та здоров`я, пов`язану з довготривалими бойовими діями на Сході України та проведенням АТО за місцем відкриття спадщини, заявниця не змогла повернутися до м. Маріуполя. 27.05.2021 року ОСОБА_1 звернулась через представника до приватного нотаріуса Маріупольського нотаріального округу Донецької області з проханням про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , однак отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку на подання заяви для прийняття спадщини. Просила визначити їй додатковий строк у три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Приморського районного суду м. Маріуполя від 09.08.2021 року по справі відкрито провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Приморського районного суду м. Маріуполя від 14.12.2021 року по справі закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду.

До суду від представника позивача адвоката Лозінської О.О. надійшла заява про розгляд справи без її участі та участі позивача. Позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити.

Представник відповідача Маріупольської міської ради до суду не з`явився, надав заяву, якої справу розглянути у його відсутність, з урахуванням позиції, викладеної у відзиві на позовну заяву. Згідно відзиву Маріупольської міської ради, в інтересах якої за довіреністю діє представник Аврамова Т.О., відповідач не визнав позов, мотивуючи це тим, що позивачем не наведено поважних причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачка в справі ОСОБА_1 є донькою померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження № НОМЕР_1 , довідкою про укладення шлюбу та свідоцтвом про розірвання шлюбу.(а.с.6-8)

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 03.04.2014 року, виданого Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Маріуполі Донецької області, актовий запис №672.(а.с.9)

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 25.01.1995 року встановлено, що власниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , яким квартира належить на праві спільної сумісної власності.(а.с.10)

Згідно постанови приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Лашиної Н.Г. від 27.05.2021 року громадянці Республіки Казахстан ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 за місцем проживання спадкодавця ОСОБА_2 не була зареєстрована на день його смерті, тому згідно ст. 1268 ЦК України спадщину не прийняла, а також заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори у встановлений законодавством України шестимісячний термін вона не подала. Таким чином ОСОБА_1 є такою, що спадщину після смерті ОСОБА_2 не прийняла.(а.с.12)

Згідно інформації Другої Маріупольської державної нотаріальної контори від 25.09.2021 року встановлено, що у спадковому реєстрі відсутня інформація щодо заведення спадкової справи до майна ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .(а.с.28)

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як визначено ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч. 3 зазначеної статті, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, у своєму листі від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» звертає увагу на те, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як, юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.

Позивач ОСОБА_1 у своєму позові посилається на те, що вона пропустила шестимісячний термін для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після померлого батька, оскільки на той час перебувала за межами України у Республіці Казахстан і не змогла повернутися до м. Маріуполя через небезпеку для життя та здоров`я, пов`язану з довготривалими бойовими діями на Сході України та проведенням АТО за місцем відкриття спадщини. В підтвердження позовних вимог згідно поданого клопотання представника позивача, судом витребувано інформацію з Державної прикордонної служби України щодо перетинання позивачкою державного кордону України, лінії розмежування в межах з Донецькою та Луганською областями та тимчасово окупованою територією АР Крим. За період з 16.11.2016 року по 16.11.2021 року вказаних відомостей відносно громадянки Республіки Казахстан ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в базі даних не виявлено.(а.с.48)

Порядок видачі свідоцтв про право на спадщину регламентовано Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок).

Згідно з пунктом 2.1 Глави 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5 Глави 10 Порядку).

Пунктом 3.23 Глави 10 Порядку передбачено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Згідно з пунктом 2.1. розділу IV Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 11 листопада 2011 року № 3306/5, спадкова справа заводиться посадовою особою органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми), що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, визначених у статтях 1261, 1262, 1266 ЦК України, осіб, вказаних у заповіті, заінтересованих в охороні цього майна, або вимоги кредиторів.

Факт проживання позивача у Республіці Казахстан сам по собі не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки перебування позивача поза межами України не позбавляло його можливості подати заяву про прийняття спадщини поштою, як передбачено пунктом 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, чинної на час відкриття спадщини.

Крім того, відповідно до частини шостої статті 1 Закону України від 02 вересня 1993 року № 3425-XII (із змінами) «Про нотаріат» вчинення нотаріальних дій за кордоном покладається на консульські установи України, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на дипломатичні представництва України.

Згідно зі статтею 38 цього ж закону, на консульські установи України серед іншого також покладений обов`язок видавати свідоцтва про право на спадщину.

Доказів неможливості з`явитися до консульської установи або до дипломатичного представництва України за кордоном позивач не надав.

Враховуючи тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що становить понад шість років, а також встановлені обставини справи, зокрема той факт, що місцем смерті ОСОБА_2 є м. Маріуполь, яке знаходиться на підконтрольній владі України території, безпідставними є доводи позовної заяви про те, що проживання спадкоємця за межами України та неможливість повернення позивача до м. Маріуполя у зв`язку з довготривалими бойовими діями на Сході України та проведенням АТО є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.

Подібний висновок міститься у постановах Верховного Суду: від 04 березня 2020 року у справі № 640/8507/17 (провадження № 61-28865св18), від 04 червня 2020 року у справі № 601/1157/19 (провадження № 61-4901св20), від 02 квітня 2020 року у справі № 420/23/18 (провадження № 61-1883св19), від 19.08.2020 року у справі №347/2155/18 (провадження №61-9125св19), від 03.07.2019 року у справі №320/2866/17 (провадження №61-12788св18) та від 12.04.2021 року у справі №589/1863/13-ц (провадження №61-15016св20).

З огляду на наведене, суд дійшов висновку що позивачем не доведено поважність пропуску строку прийняття спадщини, а тому в даному випадку правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини у позивачки відсутні і положення ч. 3 ст.1272 ЦК України стосовно її вимог не можуть бути застосовані.

На підставі наведеного та ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. та керуючись ст.ст. 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У визначенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду через Приморський районний суд м. Маріуполя шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , громадянка Республіки Казахстан, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .

Представник позивача: адвокат Лозінська Оксана Олександрівна, м. Маріуполь, пр. Будівельників, буд. 98 (прим. 72).

Відповідач: Маріупольська міська рада (), адреса: 87555, м. Маріуполь, пр. Миру, 70.

Суддя Іванець О. Д.