Постанова

Іменем України

04 липня 2022 року

м. Київ

справа № 756/3164/20

провадження № 61-1246 св 22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Коломієць Г. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року у складі судді Бабко В. В. та постанову Київського апеляційного суду від 20 грудня 2021 року у складі колегії суддів: Ратнікової В. М., Борисової О. В., Ящук Т. І.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», товариство) про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Позовна заява мотивована тим, що згідно з договором про постачання електричної енергії від 22 серпня 2005 року він є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», до належної йому нежитлової будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

04 березня 2020 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», не повідомивши його, відключили від електропостачання вищевказану нежитлову будівлю. Підставою припинення електропостачання було вказано акт про порушення від 20 жовтня 2016 року № 42893, згідно з яким у належному йому нежитловому приміщенні представниками відповідача було виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку без порушення схеми обліку, чим порушено Правила користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 31 липня 1996 року № 28, чинних на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до протоколу від 11 січня 2017 року № 48 засідання комісії ПАТ «Київенерго» по розгляду акта про порушення від 20 жовтня 2016 року № 42893 встановлено, що він, як споживач електричної енергії, на вищевказаному об`єкті порушив положення статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», пунктів 3.34, 6.40, 10.2. Правил користування електричною енергією для населення, а саме: здійснив самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку. За результатами розгляду акту комісією було прийнято рішення про нарахування вартості електричної енергії, необлікованої унаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією у розмірі 361 634,26 грн за період з 29 грудня 2014 року по 20 жовтня 2016 року.

Вважав, що наданий відповідачем акт про порушення від 20 жовтня 2016 року № 42893 та виданий на підставі цього акту протокол від 11 січня 2017 року № 48 не є належними та допустимими доказами, оскільки представники відповідача не попередили його про відповідну перевірку, не запросили для проведення огляду власника приміщення, самовільно здійснили такий огляд й, можливо, самостійно здійснили врізку в електрокабель з метою незаконного стягнення з нього грошових коштів. Крім того, розрахунок необлікованої електричної енергії проведено з порушенням та із застосуванням невірних коефіцієнтів, які б мали використовуватися.

Отже, дії відповідача щодо відключення нежитлового приміщення АДРЕСА_1 від постачання електричної електроенергії є незаконними.

З урахуванням викладеного ОСОБА_1 просив суд визнати незаконними дії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» щодо відключення від електропостачання приміщення АДРЕСА_1 ; зобов`язати відповідача усунути йому перешкоди у користуванні вищевказаним нежитловим приміщенням шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу.

Короткий зміст судових рішень суду першої інстанції

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано незаконними дії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» щодо відключення від електропостачання приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Зобов`язано ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні приміщенням, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що на момент відключення від електропостачання нежитлового приміщення позивача у відповідача було відсутнє відповідне судове рішення про стягнення з ОСОБА_1 вартості використаної необлікованої електричної енергії, а тому були відсутні підстави передбачені пунктом 7.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, чинних на час виникнення спірних правовідносин, для відключення від електропостачання нерухомого майна, належного позивачу.

Суд першої інстанції дійшов висновку про безпідставність посилань відповідача на те, що на час розгляду цієї справи у суді відповідно до пункту 7.11. Правил роздрібного ринку електричної енергії відновлено електропостачання до будівлі позивача, оскільки вказаний пункт Правил роздрібного ринку електричної енергії не відновлює у повній мірі порушені права ОСОБА_1 , так як факт підключення електропостачання дійсний лише на час розгляду цієї справи у суді.

Додатковим рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 07 грудня 2021 року вирішено питання щодо розподілу судових витрат в указаній справі.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 20 грудня 2021 року апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» залишено без задоволення, рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивовано тим, що у відповідача були відсутні правові підстави для повного відключення нежитлового приміщення ОСОБА_1 від електропостачання, тому обґрунтованими є вимоги позивача про визнання таких дій відповідача незаконними і поновлення порушених прав шляхом зобов`язання ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» відновити постачання електричної енергії у нежитлову будівлю АДРЕСА_1 .

Посилання відповідача на те, що акт про порушення від 20 жовтня 2016 року № 42893 та виданий на підставі цього акту протокол від 11 січня 2017 року № 48 не були скасовані чи визнані недійсними, є безпідставними, так як умовою для вчинення відповідачем дій щодо відключення споживача від електропостачання у разі несплати ним вартості необлікованої електричної енергії унаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, є наявність саме рішення суду, яке відсутнє у цій справі, щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії та стягнення її вартості на користь оператора системи, а не акту про порушення та рішення комісії з розгляду акту про порушення.

Апеляційний суд дійшов висновку про те, що посилання відповідача на відсутність предмету спору на увагу не заслуговують, оскільки постачання електричної енергії споживачу було відновлено відповідачем у зв`язку з відкриттям провадження у цій справі на період її розгляду судом відповідно до вимог пункту 7.11 Правил роздрібного ринку електричної енергії, тому судом першої інстанції вірно поновлено порушені права позивача шляхом зобов`язання ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» відновлення постачання електричної енергії споживачу.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» просить оскаржувані судові рішення скасувати й ухвалити нове рішення, яким закрити провадження у справі у частині зобов`язання ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні спірним приміщенням шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу і відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 у частині визнання дій відповідача незаконними, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 лютого 2022 року відкрито касаційне провадження в указаній справі і витребувано цивільну справу № 756/3164/20 з Деснянського районного суду м. Києва.

У лютому 2022 року справа надійшла до Верховного Суду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що відповідачем права позивача не порушено, оскільки 16 квітня 2020 року відновлено електропостачання до нежитлового приміщення ОСОБА_1 , тобто відсутній предмет спору.

Суди дійшли безпідставного висновку про те, що відповідно до вимог пункту 7.11 Правил роздрібного ринку електричної енергії права позивача не відновлено, оскільки предметом спору у цій справі є саме захист прав споживача, а не порушення ним Правил роздрібного ринку електричної енергії. Отже, відновлення електропостачання до об`єкта позивача не пов`язано з розглядом цієї справи.

Ураховуючи викладене, провадження у справі у частині зобов`язання ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні спірним приміщенням шляхом відновлення постачання електричної енергії підлягає закриттю.

Крім того, акт про порушення від 20 жовтня 2016 року № 42893 та виданий на підставі цього акту протокол від 11 січня 2017 року № 48 у встановленому законом порядку недійсними не визнавалися та не скасовувалися, тобто відсутні докази порушення прав позивача.

Відзив на касаційну скаргу не надійшов.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження

у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржувані судові рішення ухвалені з додержанням норм матеріального і процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Судом установлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить нежитлове приміщення по АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 24 січня 2005 року.

22 серпня 2005 року між ОСОБА_1 та акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», правонаступником якої є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» укладено договір про постачання електричної енергії № 80172, за умовами якого постачальник електричної енергії постачає електричну енергію споживачу до вищевказаного нежитлового приміщення, а споживач сплачує постачальнику електричної енергії її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до договору, що є його невід`ємними частинами.

20 жовтня 2016 року працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» була проведена технічна перевірка приміщення по АДРЕСА_1 і складено акт про порушення № 42893, в якому зазначені уповноваженими особами споживача: адвокат - Лічман О. М., електрик ОСОБА_2 , та вказано про самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку.

30 листопада 2016 року відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення від 20 жовтня 2016 року № 42893 та прийнято рішення про відкладення розгляду і запрошення споживача на наступне засідання комісії.

11 січня 2017 року за участю представника споживача відповідно до вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії відбулося засідання комісії, що супроводжувалося веденням протоколу № 48. Комісією було встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 здійснено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку без порушення схеми обліку. Прийнято рішення про проведення нарахування за використану електричну енергію поза приладом обліку у розмірі 361 634,26 грн.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2018 року у справі № 757/11906/17-ц у задоволені позову ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про скасування акту про правопорушення № 42893 та рішення комісії з розгляду акту про правопорушення, оформлене протоколом від 11 січня 2017 року № 48 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 13 червня 2019 року у справі № 757/11906/17-ц апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 задоволено частково. Рішення Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2018 року скасовано. Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення, оформленого протоколом, закрито.

18 лютого 2020 року ОСОБА_1 від ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було надіслано попередження про відключення електроживлення за адресою: АДРЕСА_1 .

04 березня 2020 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» відключено електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки наявна заборгованість за недораховану електричну енергію.

Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються, у тому числі статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 31 липня 1996 року № 28.

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частинами першою та другою статті 26 Закону України «Про електроенергетику», чинного на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Відповідно до пункту 6.41. Правил користування електричною енергією для населення, чинних на час виникнення спірних правовідносин, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

У абзаці 4 підпункту 1 підпункту 7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, передбачено, що припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі несплати вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, визначеної відповідно до законодавства (за умови прийняття судом рішення щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії на користь оператора системи).

Суди, встановивши фактичні обставини у справі, від яких залежить правильне вирішення спору, на підставі, належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, дійшли обґрунтованого висновку про те, що у ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на час відключення нежитлового приміщення позивача від електропостачання було відсутнє відповідне судове рішення про стягнення з ОСОБА_1 на користь товариства вартості спожитої необлікованої електричної енергії.

Ураховуючи викладене, суди дійшли правильного висновку про відсутність у відповідача правових підстав передбачених пунктом 7.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії для відключення від електропостачання нерухомого майна належного позивачу.

Доводи касаційної скарги про те, що відповідачем права позивача не порушено, оскільки 16 квітня 2020 року відновлено електропостачання до нежитлового приміщення ОСОБА_1 , тобто відсутній предмет спору, унаслідок чого наявні підстави для закриття провадження у справі, на увагу не заслуговують, оскільки на час відкриття провадження у справі порушення прав позивача усунуто не було. Крім того, суди дійшли вірного висновку про те, що пункт 7.11. Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до якого відкриття провадження у справі після факту відключення споживача є підставою для відновлення електропостачання, не відновлює у повній мірі порушені права позивача, оскільки факт підключення електропостачання дійсний лише на час розгляду справи у суді.

Посилання касаційної скарги на те, що акт про порушення від 20 жовтня 2016 року № 42893 та виданий на підставі цього акту протокол від 11 січня 2017 року № 48 у встановленому законом порядку визнані недійсними чи скасовані не були, є безпідставними, так як визначальним у цій категорії справ є саме наявність судового рішення про стягнення вартості необлікованої електричної енергії зі споживача на користь оператора системи, а не визнання недійсними акту про порушення та рішення комісії з розгляду акту про порушення.

Наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження у судах попередніх інстанцій із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах законодавства.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» залишити без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 грудня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Д. Д. Луспеник

Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць