У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2022 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

при секретарі - Савіцької Д. А.,

заявника - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду м.Києва зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Фесик М.О.

В обґрунтування уточнюючої скарги вказав, що 13 червня 2017 року Подільським районним судом міста Києва було ухвалено рішення по справі №758/10890/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Судовим рішенням з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто 411 209,16 грн.

30 квітня 2021 року, приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Фесик М. О. було відкрито зведене виконавче провадження №65313719 щодо виконання вищезазначеного рішення суду.

В ході здійснення виконавчих дій, приватним виконавцем Фесик М.О. накладено арешт на спеціальний рахунок боржника у банківській установі та здійснюються дії щодо звернення стягнення на єдине житло боржника. Вважають такі дії приватного виконавця протиправними у зв`язку з тим, що після відкриття виконавчого провадження, ОСОБА_1 не ухилявся і не ухиляється від виконання судового рішення.

За інформацією від приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик М.О., станом на 21 жовтня 2021 року, загальний розмір заборгованості Позивача за виконавчим провадженням зменшився з 411 209,16 грн. до 116 121,53 грн.

Під час здійснення виконавчих дій, приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Фесик М. О. було винесено Постанову про арешт коштів боржника. На підставі постанови, було накладено арешт, зокрема, на рахунок ОСОБА_1 НОМЕР_1 у ГУ АТ «Ощадбанк».

Згідно з довідкою ГУ АТ «Ощадбанк» №1 від 08 жовтня 2021 року, рахунок НОМЕР_2 відкрито ОСОБА_1 для отримання заробітної плати. Випискою по рахунку підтверджується використання ОСОБА_1 рахунку виключно для отримання заробітної плати.

11 жовтня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик М. О. із заявою про зняття арешту з зарплатного рахунку.

Проте, станом на 08 листопада 2021 року, приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Фесик М.О. заява не розглянута та арешт зарплатного рахунку не скасовано.

Вважає дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик М. О. протиправною і такою, яка порушує права на отримання заробітної плати.

Просить визнати протиправною бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик М.О. щодо нездійснення дій щодо не скасування арешту з зарплатного рахунка ОСОБА_1 НОМЕР_2 у ГУ АТ «Ощадбанк».

Зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик М.О. скасувати арешт зарплатного рахунка ОСОБА_1 НОМЕР_2 у ГУ АТ «Ощадбанк».

Приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Фесик М.О. подала заперечення щодо скарги на дії приватного виконавця, згідно яких вказує, що рахунки на які нараховується заробітна плата, нормативно не визначені як рахунки із спеціальним режимом використання, у законодавстві відсутні обмеження для накладення арешту на кошти, що знаходяться на таких рахунках. Постанова про накладення арешту на кошти боржника є законною, оскільки діяла відповідно до Закону України «Про виконавче провадження», винесла постанову із застереженням щодо накладення арешту на рахунки та/або звернення стягнення на які заборонено законом та які належать боржнику. У Довідці, що надана скаржником в якості доказу, про рух коштів на рахунку вбачається зарахування на зазначений боржником рахунок не тільки заробітної плати а також інших переказів, що лише підтверджує законність дій приватного виконавця Фесик М.О.

Просить в задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця відмовити, стягнути витрати, пов`язані з розглядом скарги.

Заявник в судовому засіданні скаргу підтримав просив задовольнити.

Приватний виконавець виконавчого округу м.Києва Фесик М.О. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлялася належним чином.

Скарга розглядається у десятиденний строк у судовому засіданні за участю стягувача, боржника і державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржуються (ч. 1 ст. 450 ЦПК України).

Неявка стягувача, боржника, виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду (ч. 2 ст. 450 ЦПК України).

З метою забезпечення процедури розгляду скарги на дії державного виконавця відповідно до ч. 1 ст. 450 ЦПК України повідомлялись сторони виконавчого провадження та приватний виконавець про час та місце його проведення, й про необхідність забезпечення суду матеріалами виконавчого провадження.

Дослідивши матеріали скарги, у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується скарга, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення скарги по суті, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги з наступних підстав.

Судом встановлено, що 13 червня 2017 року Подільським районним судом міста Києва було ухвалено рішення у справі №758/10890/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Судовим рішенням з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто 411 209,16 грн.

30 квітня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Фесик М. О. було відкрито зведене виконавче провадження №65313719 щодо виконання вищезазначеного рішення суду.

Під час здійснення виконавчих дій, приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Фесик М. О. було винесено постанову про арешт коштів боржника. Накладено арешт, на рахунок ОСОБА_1 НОМЕР_2 у ГУ АТ «Ощадбанк».

Згідно з довідкою ГУ АТ «Ощадбанк» №1 від 08 жовтня 2021 року, рахунок НОМЕР_2 відкрито ОСОБА_1 для отримання заробітної плати.

Статтею 129-1 Конституції України визначено - суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Відповідно до частини третьої ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» не підлягають арешту в порядку, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом.

Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 48 Закону України "Про виконавче провадження" забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 151 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 191 Закону України "Про теплопостачання11, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 261 Закону України "Про теплопостачання", статті 181 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом,

Тобто, саме рахунки, визначені у ч. 2 ст. 48 Закону є спеціальними для цілей застосування обмежень при застосуванні положень, визначених у п. 7 ч. 3 ст, 18, ч. 2. ст. 48, ч. 3 ст. 52, ст. 56 Закону України "Про виконавче провадження" щодо накладення арешту на кошти на таких рахунках.

Також статтею 73 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що стягнення не може бути звернено на такі виплати: 1) вихідну допомогу, що виплачується в разі звільнення працівника; 2) компенсацію працівнику витрат у зв`язку з переведенням, направленням на роботу до іншої місцевості чи службовим відрядженням; 3) польове забезпечення, надбавки до заробітної плати, інші кошти, що виплачуються замість добових і квартирних; 4) матеріальну допомогу особам, які втратили право на допомогу по безробіттю; 5) допомогу у зв`язку з вагітністю та пологами; 6) одноразову допомогу у зв`язку з народженням дитини; 7) допомогу при усиновленні дитини; 8) допомогу на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування; 9) допомогу на дітей одиноким матерям; 10) допомогу особам, зайнятим доглядом трьох і більше дітей віком до 16 років, по догляду за дитиною з інвалідністю, по тимчасовій непрацездатності у зв`язку з доглядом за хворою дитиною, а також на іншу допомогу на дітей, передбачену законом; 11) допомогу на лікування; 12) допомогу на поховання; 13) щомісячну грошову допомогу у зв`язку з обмеженням споживання продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства громадян, які проживають на території, що зазнала радіоактивного забруднення; 14) дотації на обіди, придбання путівок до санаторіїв і будинків відпочинку за рахунок фонду споживання.

Відповідно до пункту 3 Інструкції про порядок відкриття і закриття рахунків клієнтів банків та кореспондентських рахунків банків - резидентів і нерезидентів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 12 листопада 2003 року № 492, поточний рахунок - рахунок, що відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання грошей і здійснення розрахунково-касових операцій за допомогою платіжних інструментів відповідно до умов договору та вимог законодавства України. До поточних рахунків також належать рахунки із спеціальним режимом їх використання, що відкриваються у випадках, передбачених законами України або актами Кабінету Міністрів України.

Аналіз вказаних положень дає підстави для висновку, що рахунки на які нараховується заробітна плата, нормативно не визначені як рахунки із спеціальним режимом використання, вказані рахунки є звичайними поточними рахунками та банківське законодавство не містить визначення такого виду рахунків як "зарплатний", що у свою чергу дає підстави для висновку про відсутність обмежень для накладення арешту на кошти на таких рахунків, крім обмеження розміру арештованих коштів відповідно до обмежень щодо можливого розміру стягнення, про що буде зазначено судом далі.

Окрім того, ст. 24 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що виплата заробітної плати здійснюється за місцем роботи. За особистою письмовою згодою працівника виплата заробітної плати може здійснюватися через установи банків, поштовими переказами на вказаний ними рахунок (адресу) з обов`язковою оплатою цих послуг за рахунок роботодавця. Отже, арешт на рахунок боржника не унеможливлює отримання заробітної плати ним, за його бажанням, готівкою через касу роботодавця або поштовими переказами на вказаний ним рахунок (адресу).

Враховуючи вищезазначене, беручи до уваги що арешт на кошти боржника було накладено в рамках вчинення виконавчих дій, які спрямовані на примусове стягнення з боржника боргового зобов`язання, і рахунок на який накладений арешт не відноситься до рахунків зі спеціальним чи обмеженим режимом використання, підстав визнавати неправомірними дії приватного виконавця відсутні.

Приватний виконавець Фесик М.О. в межах наданих їй повноважень правомірно наклала арешт на кошти боржника, а тому вимога ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, оскільки будь-яких обставин щодо неправомірного накладення арешту приватним виконавцем Фесик М.О. не встановлено, тому аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, слід прийти до висновку про безпідставність вимог скарги.

Приватний виконавець просить стягнути витрати на правову допомогу

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (ч. 3 ст. 133 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (ч. 2 ст. 137 ЦПК України).

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч.3 ст.137 ЦПК України).

Стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Крім того, ст. 137 ч. 4 ЦПК України встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Приватний виконавець долучив договір №04/09 про надання юридичних послуг від 01 листопада 2020 року, згідно якого вбачається що між АО «Мітракс» та Фесик М.О. укладено договір про надання правової допомоги.

Долучені документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені в установленому порядку, а це квитанції до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку.

Враховуючи те, що витрати на правничу допомогу документально підтверджені та доведені, з урахуванням обсягом наданих послуг, суд вважає за необхідне стягнути із заявника 1500 гривень витрат на правову допомогу.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.12, 22, 47, Закону України «Про виконавче провадження» ст.ст.13,447-453 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця - залишити без задоволення.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Фесик Марії Олексіївни 1500 ( одна тисяча п`ятсот) гривень на відшкодування витрат на правову допомогу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти діб з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 04.07.2022.

СуддяМ. М. Головчак