Ухвала

17 лютого 2022 року

м. Київ

справа № 210/672/18

провадження № 61-1754ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю.,

Коротуна В. М.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Німець Ю. С., на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу від 01 липня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Криворіжгаз» (правонаступник Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз»), про захист прав споживача, визнання рішення незаконним та скасування здійснених нарахувань, зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства «Криворіжгаз» (правонаступник Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донахарахований) об`єм природного газу,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просила просила визнати протиправним рішення ПАТ «Криворіжгаз», оформлене протоколом № 97 від 07 грудня 2017 року, про донарахування не облікованого об`єму та обсягу природного газу і його вартості, згідно акту про порушення № 2786 від 13 листопада 2017 року в сумі 67 182, 64 грн, обсягом 8025,1 м3, та зобов`язати ПАТ «Криворіжгаз» здійснити перерахування обсягу й вартості спожитого природного газу, шляхом скасування і виключення з її особового рахунку споживача зазначеного донарахованого не облікованого об`єму природного газу і його вартості.

У березні 2018 року ПАТ «Криворіжгаз», правонаступником якого є АТ «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз», звернулося до суду із зустрічною позовною заявою про стягнення заборгованості за необлікований (донахарахований) об`єм природного газу в сумі 67 182,64 грн.

Рішенням Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу від 01 липня 2021 року, яке залишено без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року, позов ОСОБА_1 про захист прав споживача, визнання рішення незаконним та скасування здійснених нарахувань залишено без задоволення.

Зустрічну позовну заяву ПАТ «Криворіжгаз», правонаступником якого є АТ «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» про стягнення заборгованості за не облікований (донарахований) об`єм природного газу задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» заборгованість у розмірі 67 182,64 грн.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

У січні 2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Німець Ю. С. звернулася засобами поштового зв`язку до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу від 01 липня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках -

на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень

та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, як суду права, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах

та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених

у цій же статті ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами визнаються справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Предметом спору у цій справі є вимоги немайнового (визнання рішення незаконним та скасування здійснених нарахувань) та майнового характеру (стягнення заборгованості за необлікований (донахарахований) об`єм природного газу).

Ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (пункт 1 частини першої статті 176 ЦПК України).

Ціна позову в цій справі у частині вимог майнового характеру становить 67 182, 64 грн, тобто суму, яка станом на 01 січня 2022 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481,00 грн х 100 = 248 100,00 грн).

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише

за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову

в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму

для працездатних осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно частини четвертої статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Справа № 210/672/18 в частині позовних вимог немайнового характеру є незначної складності та не належить до виключень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Зазначена справа є малозначною відповідно до вищенаведених приписів ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Касаційна скарга містить посилання заявника на підстави, передбачені підпунктом «а» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню, а саме касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

Посилання у касаційній скарзі на порушення норм матеріального та процесуального права фактично підтверджує незгоду особи, яка подала касаційну скаргу, з оскаржуваним судовим рішенням. І, відповідно, не свідчить, що скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

Посилання на інші випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й також не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того, чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд визнає за можливе, користуючись власними повноваженнями, визнати цю справу малозначною.

Зазначення у постанові Дніпровського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року про можливість оскарження цієї постанови в касаційному порядку не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки справа є малозначною, а тому ухвалені у ній судові рішення касаційному оскарженню не підлягають.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки заявником подано касаційну скаргу на судові рішення, які не підлягають касаційному оскарженню, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження у справі не підлягають окремому розгляду клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору та зупинення дії оскаржених судових рішень.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статтею 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , подану адвокатом Німець Ю. С., на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу від 01 липня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Криворіжгаз» (правонаступник Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз»), про захист прав споживача, визнання рішення незаконним та скасування здійснених нарахувань, зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства «Криворіжгаз» (правонаступник Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донахарахований) об`єм природного газу.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:М. Є. Червинська А. Ю. Зайцев В. М. Коротун