Справа № 462/8082/21
УХВАЛА

01 липня 2022 року Залізничний районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Колодяжного С.Ю.

за участю секретаря судових засідань Петришак С.Б.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення ідеальних часток у праві спільної сумісної власності,

встановив:

ОСОБА_1 05.11.2021 року звернувся в суд із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій просить визначити, що померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 належала Ѕ частина земельної ділянки для обслуговування будинку АДРЕСА_1 .

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 25.11.2021 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін.

В судове засідання, призначене на 22.06.2022 року позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується його власноручною розпискою, проте електронною поштою подав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`зку із поганим самопочуттям. За таких обставин, враховуючи положення ст.223 ЦПК України, розгляд справи, у зв?язку з неявкою позивача було відкладено на 11.00 год. 01.07.2022 року.

01.07.2022 року позивач повторно в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день, час та місце розгляду справи, що стверджується телефонограмою. 30.06.2022 року від позивача ОСОБА_1 на електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв?язку з неможливістю прибути в судове засідання по стану здоров?я. Проте жодних підтверджуючих документів таких обставин позивачем суду не надано.

Частиною 1 ст.44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Суд зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово акцентував, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу «сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки».

Відповідальність за швидке здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на державні судові органи. Однак, розумність тривалості судового провадження залежить не тільки від складності справи, її обставин та предмета спору, але і поведінки сторін.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, належним чином повідомлений позивач повторно не з?явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез?явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз правових норм, викладених у ст. 223 та ст. 257 ЦПК України свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17.

Враховуючи наведене, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, а положення ч.5 ст. 223, ч.1 ст.257 ЦПК України надають суду право залишити позовну заяву без розгляду у разі повторної неявки позивача у судове засідання незалежно від причин неявки, тому позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. 257, 353 - 356 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення ідеальних часток у праві спільної сумісної власності- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя /підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: С.Ю. Колодяжний