КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/6619/2022 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

30 червня 2022 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Габрєва Віталія Валерійовича - представника ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду

м. Києва від 07 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Служби безпеки України про захист честі, гідності та спростування недостовірної інформації, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 07 вересня 2021 року в задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням Габрєв В.В. - представник

ОСОБА_2 09 лютого 2022 року здав на пошту апеляційну скаргуз пропуском строку на апеляційне оскарження, в якій просить його поновити, як пропущений з поважних причин.

Зазначає, що представник ОСОБА_2 адвокат Габрєв В.В. вже звертався до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 07.09.2021 року.

Так, ухвалою Київського апеляційного суду від 02.12.2021 року задоволено клопотання Габрєва В.В. , діючого в інтересах ОСОБА_2 та поновлено строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 07 вересня 2021 року. Також, вказаною ухвалою апеляційну скаргу залишено без руху з підстав несплати судового збору.

Вказує, що як вбачається з матеріалів справи, копію вищезазначеної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху судом направлено засобами електронного зв`язку на адресу - .

Також зазначає, що пізніше йому стало відомо, що 20.01.2022 року ухвалою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу Габрєва В.В. , діючого в інтересах ОСОБА_2 , визнано неподаною та повернуто скаржнику, однак ним не отримано жодної копії ухвали Київського апеляційного суду від 02.12.2022 року, що зокрема підтверджується і тим, що він звернувся до суду із заявою про усунення недоліків апеляційної скарги, додатком до якої була квитанція про сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається з матеріалів справи, Габрєв В.В. , діючий в інтересах ОСОБА_2 , 29 жовтня 2021 року вже звертався до апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Так, ухвалою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року подану апеляційну скаргу залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ст. 356 ЦПК України та надано десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: запропоновано сплатити судовий збір в сумі 2 522 грн 40 коп.

Відповідно до супровідного листа, ухвала про залишення апеляційної скарги без руху направлялась на електронну адресу Габрєва В.В. , яка була зазначена ним в апеляційній скарзі та отримана 08 грудня 2022 року (а.с. 195, 208, 209).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року апеляційну скаргу Габрєва В.В. , діючого в інтересах ОСОБА_2 , визнано неподаною та повернуто скаржнику.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року).

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Виходячи з наведеного, посилання Габрєва В.В. на те, що він, як учасник справи, взагалі не отримував жодної копії ухвали від 02.12.2021 року, у тому числі, і на офіційну електронну пошту, а тому вважає, що строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню, апеляційний суд не може визнати поважними, оскільки він не був позбавлений можливості самостійно ознайомитись з вказаними судовими рішеннями.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. (п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд, що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України. (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: надати докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 359 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Габрєва Віталія Валерійовича - представника ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду

м. Києва від 07 вересня 2021 рокузалишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник