Провадження №2-п/369/46/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді:Волчко А.Я.

при секретарі:Миголь А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 22.11.2021 у справі №369/11903/20 за позовом ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав,-

В С Т А Н О В И В:

Києво-Святошинським районним судом Київської області 22.11.2021 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: служба у справах дітей та сім' ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, у цивільній справі № 369/11903/20 ухвалено заочне рішення, - про позбавлення батьківських прав.

Заочне рішення Києво-Святошинського районного суду направлено відповідачу 06.01.2022 року, отримано відповідачем згідно трекінгу Укрпошта 08.01.2022 року.

Відповідно до обчислення строків останнім днем строку на подання заяви про перегляд заочного рішення є 08.02.2022 року, проте рішення було ухвалено 22.11.2021 року, а тому відповідач просить поновити пропущений з поважної причини процесуальний строк, за необізнаності в ухвалені цього рішенні до його отримання - 08.01.2022 року, та з урахуванням методичної інформації від 22.04.2020 року наданої Касаційним цивільним судом Верховного Суду судам загальної юрисдикції щодо спірних питань застосування законодавства про продовження процесуальних строків під час дії карантину, згідно яких процесуальний строк не є пропущеним.

Справа не може містити підтвердження щодо вручення судової повістки відповідачу про розгляд цивільної справи, а тому формування доведеності «Відповідач в судове засідання не з 'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причин неявки суду не повідомлено.», не може відповідати дійсності, оскільки відповідач кілька разів прибув до суду на виклик, а саме: 04.11.2020 року і 03.02.2021 року, отримавши повістку 27.01.2021 року; і не прибув лише один раз 03.03.2021 року, отримавши повістку 25.02.2021 року.

Про розгляд справи 22.11.2021 року відповідача повідомлено не було.

Окрім зазначеного, судом не враховано, оскільки не бути відомо, що відповідач на час вирішення справи в суді захворів і з високою температурою лікувався в домашніх умовах, однак про своє захворювання він не повідомив суд, оскільки не знав, що його викликають до суду.

З письмових пояснень відповідача, вбачається, що він вважає за недоцільне позбавлення його батьківських прав відносно малолітнього сина, бажає приймати участь у вихованні дитини.

Батьки відповідача також мають бажання виховувати свого онука, ОСОБА_3 .

Як зазначено вище в обґрунтування рішення суду покладено кілька об`єктивних обставин:

-Наявність і відповідача двох непогашених судимостей.

-Довідки-розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, виданої Києво-Святошинським

районним відділом державної виконавчої служби ЦМУ МЮ (м. Київ) від 22.07.2020 ВП № 61662106, заборгованість відповідача зі сплати аліментів на утримання малолітньої дитини, 2016 р.н., станом на 01.07.2020 року, становить 32000,00 грн.

Відповідач вважає, що заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: служба у справах дітей та сім' ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, у справі № 369/11903/20, - про позбавлення батьківських прав підлягає скасуванню.

Враховуючи вищевикладене відповідач ОСОБА_1 просив Поновити йому пропущений з поважної причини процесуальний строк. Заочне рішення у цивільній справі №369/11903/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав - скасувати. Призначити розгляд справи в загальному порядку.

В судовому засідання заявник не з`явився, про день та час слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином.

Представник позивача подав до суду заяву, згідно якої просив розглянути без їх участі, в задоволенні заяви просив відмовити у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви

Суд дослідивши матеріали додані до заяви, суд доходить до висновку про те, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав.

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22.11.2021 позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено, позбавлено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьківських прав відносно його малолітнього сина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Частина 1ст.81ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підстав у своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

На підставі ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Отже, відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи те, що згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою, можна зробити висновок, що суд, ухвалюючи заочне рішення, повинен дати оцінку всім доказам, які є у справі.

Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів. Так, згідно зі ст. 43 сторони зобов`язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням даної вимоги, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин.

Отже, можна зробити висновок, що відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті. І тільки за одночасної наявності названих процесуальних і матеріальних обставин суд може скасувати заочне рішення. При спеціальному порядку суд першої інстанції може переглянути заочне рішення, тільки якщо відповідач посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин; порушення норм процесуального права при ухваленні заочного рішення може бути підставою тільки для апеляційного оскарження.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 287-288,258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 22.11.2021 у справі №369/11903/20 за позовом ОСОБА_2 , до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: А.Я. Волчко