РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/1523/22

провадження у справі №2-о/0285/49/22

01 серпня 2022 року м. Новоград-Волинський

Новоград - Волинський міськрайонний суду Житомирської області у складі судді Сусловця М.Г. за участі секретаря судового засідання Голяки Д.О. та осіб, які беруть участь у справі:

заявник: не прибула

заінтересована особа: представник не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Новоград-Волинська міська рада, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю, -

ВСТАНОВИВ:

05.05.2022 року заявник звернулась до суду з зазначеною заявою. В обґрунтування зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її вітчим ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина на все його майно. ОСОБА_2 перебував у зареєстрованому шлюбі з її матір`ю ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Починаючи з 2015 року вона проживала без реєстрації разом з вітчимом та матір`ю у їх квартирі, доглядала за ними, мали спільний бюджет, сплачували комунальні послуги, вели спільне домогосподарство, доглянула батьків до смерті та здійснила їх поховання. Вона звернувся до Новоград-Волинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак 27.04.2022 року отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю документів підтверджуючих родинні зв`язки. За таких обставин, для оформлення спадщини їй необхідно в судовому порядку встановити факт постійно проживання з померлим однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

В судове засідання заявник не прибула, подала заяву про розгляд справи без її участі, заяву підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Новоград-Волинська міська рада участь представника у судовому засіданні не забезпечила, подали заяву, в якій просять розгляд справи провести у відсутність представника, позов визнають.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі учасників судового процесу, на підставі наявних у ній матеріалів та доказів.

Дослідивши матеріали справи та надані докази, судом встановлено наступне.

З 05.10.1969 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі (а.с.12).

ОСОБА_3 , мати заявника, померла - ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7, 9, 10, 11).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер вітчим заявника ОСОБА_2 після смерті якого відкрилась спадщина (а.с.8).

Дочка померлого ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , 02.11.2021 року подала заяву про відмову від належної їй частки у спадщині після смерті батька (а.с.16).

27.10.2021 року депутатом міської ради було складено акт підтвердження проживання ОСОБА_1 із своїм вітчимом ОСОБА_2 , яка вела з ним спільне господарство та доглядала його до дня смерті (а.с.15).

Постановою Новоград-Волинської держаної нотаріальної контори від 27.04.2022 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю документів підтверджуючих родинні зв`язки. (а.с.17).

Інші особи з заявами ро видачу свідоцтва про право на спадщину, після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 не звертались (а.с.28).

Свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 надали суду письмові пояснення з яких вбачається, що померлий ОСОБА_2 є вітчимом заявника ОСОБА_1 та протягом останніх п`яти років ОСОБА_1 проживала з матір`ю та вітчимом за адресою АДРЕСА_1 , здійснювала за ними догляд, вели спільне господарство. купували меблі та побутову техніку.

Відповідно до положень статті 1264 ЦК України четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

У відповідності до статей 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, тобто протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно із пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Інші особи з заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину, після смерті ОСОБА_2 ,померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 не звертались.

Встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, необхідно заявнику для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом.

Згідно до частини другої статті 3 Сімейного кодексу України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Згідно частиною першою статті 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Факти, що мають юридичне значення і встановлюються судом перелічені у частині першій статті 315 ЦПК України, проте такий перелік не є вичерпним і в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

За змістом частини другої 315 ЦПК України, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. У пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, зокрема суди повинні розглядати заяви про встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю та постійного проживання разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (частина перша статті 95 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У свою чергу ЦПК України встановлює вимоги до доказів - даних, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України).

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу(групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладені обставини, в судовому засіданні достовірно встановлено, що ОСОБА_1 проживала однією сім`єю разом з ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 протягом п`яти років до часу відкриття спадщини.

Оскільки встановлення факту не пов`язане з вирішенням спору про право, породжує для заявника юридичні наслідки, вказані ним обставини знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення

Керуючись статтями 12, 13, 76-83, 141, 258, 259, 264, 265, 268, 293 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 ) з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , протягом п`яти років до часу відкриття спадщини.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.Г. Сусловець