Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" червня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участю секретаря судового засідання - Буткевич Л.В.

розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування обов`язкової частки у спадщині,

установив:

Позивач за первісним позовом звернулась до суду із позовною заявою про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом посилаючись на те, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві приватної спільної власності її батькам - ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , її братові - ОСОБА_6 , та їй, на підставі розпорядження № 55-914 Дніпровської районної державної адміністрації від 13.12.2001 року, в рівних частках, тобто по 1/4 частині. Право власності зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації у реєстрову книгу за № 8534а 02.01.2002 року. Всі вони були зареєстровані та постійно проживали в цій квартирі. 19.11.2007 року батько склав заповіт, яким заповів все своє майно її брату - ОСОБА_6 та їй в рівних долях кожному. ІНФОРМАЦІЯ_1 її брат помер. Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/4 частини спірної квартири. Спадкоємцями за законом стали їх батьки - ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які фактично прийняли спадщину, однак свідоцтва про право на спадщину не отримували. ІНФОРМАЦІЯ_2 батько помер. Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 3/8 частин спірної квартири (1/4 частина на підставі свідоцтва про право власності на житло, 1/8 частина в порядку спадкування після смерті сина). Вона (позивач) є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті батька. На час смерті брата та батька вона була постійно зареєстрована та проживала в спірній квартирі, та фактично прийняла спадщину. Для отримання свідоцтва про право на спадщину вона звернулась до приватного нотаріуса Рогача В.В., однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва, оскільки крім неї звернулись інша спадкоємиця за законом - її мати, з чим вона не згодна. У зв`язку з чим звернулась до суду з даним позовом та просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на 3/8 часток спірної квартири.

Позивач за зустрічним позовом звернувся до суду із позовною заявою про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування обов`язкової частки у спадщині посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_5 , після смерті якого відкрилася спадщина, зокрема у вигляді 3/8 частин квартири АДРЕСА_1 , з яких 1/4 частина належить на підставі свідоцтва про право власності на житло, 1/8 частина в порядку спадкування після смерті сина ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В установлений строк він звернувся із заявою про прийняття спадщини. Оскільки, він є інвалідом ІІ групи, має право на обов`язкову частку. У зв`язку з чим, враховуючи заяву про збільшення позовних вимог, просив визнати за ним право власності на 3/32 частин спірної квартири в порядку спадкування обов`язкової частки у спадщині.

До суду позивач за первісним позовом не з`явилась, в матеріалах справи міститься заява представника позивача про розгляд справи без його присутності, позовні вимоги підтримав, зустрічний позов не визнав.

До суду відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 не з`явилась, в матеріалах справи міститься її заява про визнання позову та розгляд справи без її присутності.

До суду позивач за зустрічним позовом не з`явився, його представник надіслав заяву про розгляд справи без його присутності, зустрічний позов підтримав та просив задовольнити, первісний позов не визнав.

До суду третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач В.В. не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Дана позовна заява зареєстрована в Дніпровському районному суді м. Києва 02.10.2020 року.

02.10.2020 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09.10.2020 року відкрито провадження у порядку загального позовного провадження та витребувано докази.

Ухвалою від 02.12.2020 року витребувано докази.

04.01.2021 року та 27.01.2021 року надійшли документи на вимогу суду.

04.03.2021 року за клопотанням представника позивача залучено до участі у справі в якості відповідача ОСОБА_3 .

03.06.2021 року надійшла зустрічна позовна заява.

Ухвалою суду від 12.07.2021 року прийнято до спільного розгляду зустрічний позов ОСОБА_3 .

Ухвалою від 13.10.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

26.01.2022 року зареєстровано заяву ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом.

В суді встановлено, що ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками записано - ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

ОСОБА_3 після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_3 ».

Встановлено, що ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьки - ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_9 .

Відповідно до Свідоцтва про право власності на житло, виданого 13.12.2001 року Дніпровською районною державною адміністрацією м. Києва, квартира АДРЕСА_1 , належить на праві приватної спільної власності ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , в рівних долях.

19.11.2007 року ОСОБА_5 склав заповіт, яким заповідач все майно ОСОБА_6 та ОСОБА_3 в рівних долях кожному.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 помер. Після його смерті спадкова справа не заводилась.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер. Після його смерті заведена спадкова справа № 12/2019.

Встановлено, що за життя ОСОБА_6 та ОСОБА_5 були зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 на момент смерті ОСОБА_5 була зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 .

30.08.2019 року ОСОБА_1 подала заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька - ОСОБА_5 .

26.09.2019 року ОСОБА_3 подано заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Встановлено, що батьки позивача за первісним позовом ОСОБА_5 та ОСОБА_4 розлучилися 20.07.2005 року, ОСОБА_4 після розірвання шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_4 ».

По даній справі позивач з первісним позовом просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на 3/8 часток квартири АДРЕСА_1 , після смерті батька ОСОБА_5 , що складається з 1/4 частини згідно свідоцтва про право власності на житло та 1/8 частини в порядку спадкування після смерті сина - ОСОБА_6 , яка фактично ним прийнята.

Позивач за зустрічним позовом просить визнати за ним 3/32 частин квартири АДРЕСА_1 , після смерті батька ОСОБА_5 , що складається з 1/4 частини згідно свідоцтва про право власності на житло та 1/8 частини в порядку спадкування після смерті сина - ОСОБА_6 , яка фактично ним прийнята, як обов`язкову частку оскільки є непрацездатною особою, має інвалідність ІІ групи.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Стаття 1218 ЦК України визначає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст.ст. 1268, 1270 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1241 ЦК України визначено, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

До обов`язкової частки у спадщині зараховується вартість речей звичайної домашньої обстановки та вжитку, вартість заповідального відказу, встановленого на користь особи, яка має право на обов`язкову частку, а також вартість інших речей та майнових прав, які перейшли до неї як до спадкоємця.

Будь-які обмеження та обтяження, встановлені у заповіті для спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині, дійсні лише щодо тієї частини спадщини, яка перевищує його обов`язкову частку.

Таким чином, вивчивши матеріали справи суд дійшов висновку, що спадковою масою після смерті ОСОБА_5 є 3/8 частин квартири АДРЕСА_1 , яка складається з 1/4 частини згідно свідоцтва про право власності на житло та 1/8 частини в порядку спадкування за законом після смерті сина - ОСОБА_6 , яка фактично ним прийнята.

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_5 є його донька ОСОБА_1 та його син ОСОБА_3 .

ОСОБА_1 претендує на спадщину як спадкоємець за заповітом, ОСОБА_3 претендує на спадщину як непрацездатний син (має інвалідність ІІ групи) - на обов`язкову частку.

З урахуванням норм діючого законодавства, за ОСОБА_1 слід визнати право власності 9/32 частини квартири АДРЕСА_1 ; за ОСОБА_3 слід визнати право власності на 3/32 частини квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 258, 259, 273, 264, 265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позовні вимоги по справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) право власності на 9/32 частин квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 (яка складається з 1/4 частини згідно Свідоцтва про право власності на житло від 13.12.2001 року та 1/8 частини в порядку спадкування за законом після смерті сина - ОСОБА_6 ).

Позовні вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування обов`язкової частки у спадщині - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 ) право власності на 3/32 частин квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування обов`язкової частки у спадщині після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 (яка складається з 1/4 частини згідно Свідоцтва про право власності на житло від 13.12.2001 року та 1/8 частини в порядку спадкування за законом після смерті сина - ОСОБА_6 ).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання повного судового рішення - 29.06.2022 року.

Суддя: