Справа № 367/1934/22
Провадження №2/367/4356/2022
УХВАЛА

Іменем України

про залишення без руху

29 червня 2022 року м. Ірпінь

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Кухленко Д.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування та поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, -

в с т а н о в и в:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування та поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.

До позовної заяви представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Опанасюком В.А. додано заяву про відстрочення сплати судових витрат, в якій просив суд відстрочити сплату судових витрат до прийняття рішення по справі в суді першої інстанції.

Вивчивши позовну вимогу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Опанасюка В.А. про відстрочення сплати судових витрат, суд прийшов до висновку про те, що воно не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі..

Отже за змістом наведеної норми єдиною підставою для відстрочення від сплати судового збору є майновий стан сторони, який унеможливлює чи створює істотні перешкоди у сплаті нею судового збору у встановленому законом розмірі, про наявність якого сторона має надати належні і допустимі докази.

Аналогічні роз`яснення містить п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Всупереч вимогам закону заявник не подав до суду переконливих доказів, які б давали підстави для відстрочення сплати судових витрат при подачі позовної заяви немайнового характеру, оскільки розмір судового збору є незначний, а саме 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в перерахунку складає 992 грн. 40 коп. за одну немайнову позовну вимогу та 2859,96грн. за майнову вимогу, окрім того заявник ОСОБА_1 знаходиться в скрутному матеріальному стані суду також не надано.

З огляду на викладене, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судових витрат заявнику при подачі заяви до суду.

З п. 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вбачається, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

Вважаю, що підстави, визначені частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» відсутні, оскільки переконливих доказів на підтвердження, що у заявника не має інших видів доходів не надано.

Оскільки суд не наділений повноваженнями відстрочити сплату судового збору без будь-яких достатніх правових підстав та, враховуючи, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, приходжу до висновку про відмову заявнику у відстроченні сплати судового збору.

З врахуванням викладеного та вивчивши подану позовну заяву, суд прийшов до висновку, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється у таких розмірах: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем у позовній заяві пред`явлені дві вимоги немайнового характеру, та одна вимога майнового характеру, однак в порушення вимог закону до позовної заяви не долучено квитанції про сплату судового збору за кожну позовну вимогу немайнового та майнового характеру.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставівищевикладеного, керуючисьст. ст. 136, 151-153, 175, 177, 185 ЦПК України,-

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Опанасюка В.А. про відстрочення сплати судових витрат - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування та поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ст. 185 ч. 3 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ip.ko.court.gov.ua/sud1013/.

Суддя: Д.С. Кухленко