З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 липня 2022 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі
головуючої судді - Усатової І.А.,
при секретарі - Омелько Г.Т.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просила розірвати шлюб з відповідачем.
Посилається у позові на те, що 03.10.2009 між сторонами було укладено шлюб, від шлюбу сторони мають сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зазначено, що шлюбно-сімейні відносини між ними фактично припиненні, а шлюб носить суто формальний характер. Причиною розірвання шлюбу є те, що сімейне життя між ними не склалося, стосунки між ними погіршилися, вони виявилися різними за характерами та поглядами на життя людьми, і тому подальше спільне проживання між ними стало неможливим.
Ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва від 11.05.2022 у справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін та надано відповідачу 15-денний строк на подання відзиву на позов з дня вручення ухвали про відкриття провадження.
На день ухвалення рішення, відповідач своїм правом не скористався, відзив на позовну заяву не подав.
У судове засідання 08.06.2022 сторони не з`явились, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового засідання.
Від представника позивача надійшла заява, в якій зазначив, що ОСОБА_1 позовні вимоги підтримує та просив проводити розгляд справи без участі позивача та її представника.
Відповідач двічі повідомлявся про судове засідання 03.06.2022, 08.06.2022 шляхом оголошення на сайті та відправки судових повісток-повідомлень SMS-повідомленнями, довідки про доставку яких містяться в матеріалах справи. Причини неявки у судове засідання відповідач не повідомив, відзив, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності суду не надав.
Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно з викладеним суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.
За визначенням ст.3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
З цього законодавчо сформульованого поняття сім`ї випливає, що однією із ознак сім`ї є спільне проживання та спільний побут подружжя.
Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року « Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому,що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
З точки зору сімейного законодавства шлюб має ґрунтуватися на вільній згоді чоловіка та жінки.
Відповідно до ст.21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки чи чоловіка до шлюбу не допускається.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про укладення шлюбу, виданого Павлоградським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, серія НОМЕР_1 , від 30.10.2018, актовий запис №976, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 03.10.2009 було зареєстровано шлюб.
Також встановлено, що у сторін є малолітній син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим Павлоградським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 30.10.2018, серія НОМЕР_2 , актовий запис №351 від 08.04.2010.
Судом встановлено, що за час спільного проживання сторони не змогли створити міцної та дружньої сім`ї. Сторони перестали підтримувати подружні стосунки, ведення домашнього господарства.
Фактичні обставини щодо взаємин подружжя свідчать, що розлад в сім`ї має не тимчасовий характер, а подальше спільне проживання в шлюбі стало неможливим, оскільки, взаєморозуміння між сторонами втрачено, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін. При таких обставинах шлюб підлягає розірванню.
Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, їхніх дітей, що мають істотне значення.
Виходячи з обставин, встановлених з матеріалів справи, відсутність взаємної підтримки, як подружжя, позиція позивача з приводу розірвання шлюбу та її небажання продовжувати шлюб, виходячи з рівноправ`я шлюбного союзу, суд приходить до висновку, що сім`я сторін розпалася, поновлена бути не може, а тому шлюб сторін підлягає розірванню.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачка довела ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх позовних вимог, а тому позов підлягає задоволенню.
З урахуванням наведеного‚ на підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України та керуючись ст.ст. 12, 19, 76-81, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 03.10.2009 Павлоградським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №976 від 03.10.2009.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складання в повному обсязі.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вищезазначених строків, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи

Суддя І.А. Усатова