КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 372/1334/21
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/3341/2022
Головуючий у суді першої інстанції: Тиханський О.Б.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.

22 червня 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Семенюк Т.А.

Суддів: Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

при секретарі - Стешенко М.В.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві, справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Обухівського районного суду Київської областівід 05 листопада 2021 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Української міської ради Обухівського району Київської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С ТА Н О В И В :

У квітні 2021 року позивач звернувся до суду першої інстанції із даним позовом, посилаючись в обґрунтування вимог на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його двоюрідна сестра ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно. За заявами відповідачів була відкрита спадкова справа після смерті ОСОБА_4 .

Зазначив, що не знав про смерть сестри, оскільки проживав в іншій країні, тому в шестимісячний строк до нотаріуса про прийняття спадщини не звернувся. В подальшому звернувся до суду, проте йому було відмовлено, оскільки позов був поданий до неналежних відповідачів. Таким чином, вважає строк на прийняття спадщини пропущений з поважних причин.

На підставі викладеного, позивач просив визначити йому додатковий строк, в два місяці, з набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті двоюрідної сестри позивача - ОСОБА_4 .

Рішенням Обухівського районного суду Київської областівід 05 листопада 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 задоволено.

ВизначеноОСОБА_2 додатковий строк два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви при прийняття спадщини за законом, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_4 .

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі вважає, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального та матеріального права, не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначала, що суд першої інстанції не врахував заперечення відповідача, висловлені у відзиві на позов, який міститься в матеріалах справи, а саме те, що позивач ОСОБА_2 спростував сам свої доводи про необізнаність щодо смерті родички при розгляді аналогічної цивільної справи №372/1015/20, оскільки в рішенні суду від 09 листопада 2020 року у справі №372/1015/20, зазначено: «Оскільки доводи позивача про те, що його помилкове переконання про наявність спадкоємців за законом попередніх черг станом на час відкриття спадщини протягом тривалого часу перешкоджало пред`явленню позову, ніким не спростовано, тому суд прийняв їх до уваги, адже вони свідчать про те, що після відкриття спадщини позивач не знав про факт порушення його права, а звернувся до суду лише тоді, коли вважав свої права як спадкоємця, порушеними».

Отже, ОСОБА_2 повідомляв суду при розгляді справи №372/1015/20 про те, що йому було відомо про смерть спадкодавця, але він вважав, що існують інші спадкоємці, а тому не подавав відповідну заяву нотаріусу. Вважає, що вказана обставина, названа самим позивачем, унеможливлює визначення ОСОБА_2 додаткового строку для прийняття спадщини.

Також вважає, що наведені ОСОБА_2 обставини щодо проживання позивача за кордоном не пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, позивачем не доведено також наявність причин, з яких він не мав можливості направити нотаріусу заяву про прийняття спадщини поштою.

10 лютого 2022 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_2 на апеляційну скаргу, в якій представник позивача просив залишити рішення суду без змін, а апеляційну скаргу без задоволення посилаючись в обґрунтування на те, що суд першої інстанції вірно встановив обставини справи, позивач своєчасно не звернувся до нотаріуса так як апелянт, не повідомила про існування ОСОБА_2 нотаріусу, тимсамим приховала дану обставину.

Вважає, що апелянт, як при розгляді справи в суді першої інстанції так і при поданні апеляційної скарги не вказує, яке його право порушується позивачем, що також вказує на безпідставність апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 є двоюрідними братом та сестрою, що підтверджується свідоцтвами про народження, про укладення шлюбу, про розірвання шлюбу та про смерть.

Відповідно до свідоцтва про смерть, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідачі ОСОБА_3 13.07.2018 та ОСОБА_1 21.12.2018 подали до Української міської державної нотаріальної контори заяви при прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4

20.02.2020 ОСОБА_2 подав до Української міської державної нотаріальної контори заявупро прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

25.02.2020 ОСОБА_2 листом від Української міської державної нотаріальної контори повідомлено про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до копії паспорту, ОСОБА_2 є громадянином РФ та проживає в м. Ставрополі.

Відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 10.03.2021 в задоволенні позову ОСОБА_2 до Української міської ради Обухівського району Київської області, треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - відмовлено, в зв`язку з пред`явленням позову до неналежного відповідача.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач проживав в іншій країні, та те, що доказів його спілкування та обізнаності про смерть спадкодавця суду не надано.

Проте, з таким висновком суду погодитись не можна.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України).

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви й ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, невизначеності щодо черговості спадкування, правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20).

З врахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги щодо відсутності у позивача поважних причин, які б завадили йому звернутись у визначений законом строк із заявою про прийняття спадщини після померлої сестри.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом частини першої статті 1269 ЦК України на спадкоємця, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, покладено обов`язок подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Вирішуючи даний спір, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про поважність пропуску звернення ОСОБА_2 із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , оскільки існування обставин, які б перешкоджали йому дізнатися про смерть сестри до лютого 2020 року за умови існування відповідного наміру позивача щодо отримання такої інформації, судом не встановлено.

Для подання заяви про прийняття спадщини не обов'язково їхати до нотаріальної контори, оскільки законодавство не позбавляє спадкоємця права направити таку заяву за допомогою засобів поштового зв'язку.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 09 лютого 2022 року у справі № 709/769/19 (провадження № 61-13720св20).

Оскільки позивачем не доведено належними та допустимими доказами поважність причин пропуску ним строків для звернення з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , колегія суддів вважає, що позов задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про задоволення позову, оскільки такі висновки не ґрунтуються на законі та встановлених обставин у справі, а тому підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Обухівського районного суду Київської областівід 05 листопада 2021 року - скасувати, постановити нове рішення наступного змісту.

У задоволені позову ОСОБА_2 до Української міської ради Обухівського району Київської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - відмовити.

Постанова набирає чинності з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст виготовлено 27 червня 2022 року

Головуючий

Судді