ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-во/753/61/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" червня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого судді Якусика О.В., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Крикуна Віктора Борисовича про виправлення описки в рішенні суду від 15 червня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

21 червня 2022 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява представника відповідача - адвоката Крикуна Віктора Борисовича про виправлення описки в рішенні суду від 15 червня 2022 року у цивільній справі № 753/24364/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

У поданій заяві заявник просить «виправити описку та внести речення в рішенні Дарницького районного суду м. Києва від 15 червня 2022 року по цивільній справі № 753/24364/21 (провадження № 2/753/1740/22) в частині того, що ОСОБА_2 фактично не проживають разом та не ведуть спільне господарство більш ніж 5 років з ОСОБА_1 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що заява про виправлення описки в ухвалі суду не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15 червня 2022 року у справі № 753/24364/21 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Отже, судом можуть бути усунуті помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення.

Виправлення описки є правом, а не обов`язком суду і необхідність її виправлення виникає тоді, коли допущена описка має істотний характер, спотворює текст судового рішення, що може призвести до труднощів або унеможливить його виконання.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Аналогічні висновки містяться і у постанові Верховного Суду від 14 січня 2019 року у справі №369/8367/16-ц.

Зі змісту рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15 червня 2022 року вбачається, що в ньому не допущено описок та помилок, які б спотворювали текст рішення та призвели до його неправильного сприйняття чи неможливості його виконання, натомість заявник просить внести до рішення суду додаткові відомості.

Отже, виправлення, які заявник просить внести у рішення, не є опискою у розумінні вимог ст.269 ЦПК України, призводять до зміни змісту судового рішення, а тому суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні суду слід відмовити.

Керуючись нормами ст. 261-269, 273, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Крикуна Віктора Борисовича про виправлення описки в рішенні суду від 15 червня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ О.В. ЯКУСИК