Справа № 754/4868/22
У Х В А Л А

Іменем України

04 липня 2022 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , третя особа: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, в якій просить суд:

- позбавити батьківських прав ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стосовно малолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- стягнути з відповідача ОСОБА_3 аліменти на утримання дитини, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь бабусі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 1/4 частки від заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та стягувати їх з ОСОБА_3 , починаючи із дня пред`явлення позову і до повноліття ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень частини першої та другої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Статтею 165 СК України передбачено, що право на звернення до судуз позовом про позбавлення батьківських прав мають один з батьків, опікун, піклувальник, особа, в сім`їякої проживає дитина, заклад охорони здоров`я, навчальний або інший дитячий заклад, в якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, а також сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років.

Позивач вказує, що є бабусею малолітньої ОСОБА_2 , однак докази родинного зв`язку в матеріалах позовної заяви відсутні.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме щодо позбавлення батьківських прав та щодо стягнення аліментів. Позивач вказує, що звільнена від сплати судового збору в силу п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України Про судовий збір».

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Таким чином, позивач звільнена від сплати судового збору щодо вимоги про сплату аліментів в силу закону.

За змістом п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Звернення позивача до суду з позовом про позбавлення батьківських прав відповідача, не вирішує питання прав та інтересів інших осіб, зокрема прав та обов`язків малолітньої дитини, а стосується лише прав та обов`язків відповідача як батька дитини, яких останній може бути позбавлений у разі ухвалення рішення про задоволення позову, правові наслідки чого визначені у ст. 166 СК України, а тому п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не поширюється на справи за позовом про позбавлення батьківських прав.

Отже, позивач має сплатити судовий збір за немайнову вимогу щодо позбавлення батьківських прав.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з положеннями п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в сумі - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01 січня 2022 року набрав чинності Закон України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», яким визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 2481,00 грн.

Враховуючи вказане, позивачу необхідно усунути недоліки позову, шляхом надання доказів на підтвердження сплати судового збору в сумі 992,40 грн.

Відповідно до частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, частина друга статті 95 ЦПК України передбачає, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частиною п"ятою статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08 травня 2019 року у справі № 160/7887/18.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 11.07.2018 у справі № 904/8549/17, від 27 вересня 2021 року № 5026/886/2012, незасвідчені копії документів визнаються недопустимими доказами.

У порушення вищезазначених вимог ЦПК України до позовної заяви долучені копії документів, які не засвідчені належним чином.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак