У Х В А Л А

про залишення позову без руху

28.06.2022 Справа №607/6757/22

Провадження №2/607/2297/2022

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Кунець Н.Р., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Ходюк Катерина Миколаївна до ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

01.06.2022 позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Ходюк К.М. звернулись в суд із позовом до відповідача ОСОБА_3 , в якому просять: 1. Стягнути з ОСОБА_3 в користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 9 140 грн.; 2. Стягнути ОСОБА_3 в користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 25 000 грн; 3. ОСОБА_3 в користь ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 25 000 грн.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.06.2022 матеріали вказаної цивільної справи розподілено до розгляду судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Кунець Н.Р.

Судом було направлено запит начальнику відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місяця проживання УДМС України в Тернопільській області, щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_3

17.06.2022 судом зареєстровано відповідь відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Тернопільській області, зареєстрованої в автоматизованій системі документообігу суду, щодо місця, реєстрація місця проживання відповідача ОСОБА_3 .

Згідно з частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України ( далі ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 177 ЦПК України, зокрема:

1. В порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, позивачами до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Водночас, представник позивачів - адвокат Ходюк К.М. разом із позовною заявою подала клопотання про відстрочення сплати судового збору. Заява обґрунтована тим, що на даний час сплата судового збору є надзвичайним матеріальним навантаженням для позивачів, оскільки вони є внутрішньо переміщеними особами, на утриманні у них є двоє малолітніх дітей, 2022 року народження та 2014 року народження. Крім того у ОСОБА_2 відсутній постійній заробіток, оскільки через війну він втратив роботу у м. Києві, а ОСОБА_1 не працює, так як перебуває у відпустці по догляду за дітьми.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк,але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а)військовослужбовці; б)батьки,які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г)члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналіз вказаної норми дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Так, в матеріалах позовної заяви відсутні докази, які б підтверджували відсутність у позивачів будь-яких доходів і як наслідок їх скрутного майнового стану, що зумовило неможливість сплати судового збору чи фінансову неспроможність позивачів сплатити судовий збір, у визначеному законом розмірі.

Долучені до матеріалів справи довідки, яка видані Управлінням соціальної політики Тернопільської міської ради про взяття на облік, як внутрішньо переміщених осіб ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , суд до уваги не бере, так як з їх змісту не можливо встановити малозабезпеченість сім`ї позивачів чи відсутність у них доходів, а тому такі довідки не можуть бути належним підтвердженням наявності передбачених законом підстав для відстрочення сплати судового збору.

Відтак суд позбавлений можливості вирішити клопотання представника позивачів - адвоката Ходюк К.М. про відстрочення сплати судового збору з наведених у клопотанні підстав.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем ОСОБА_1 заявлено дві вимоги майнового характеру, зокрема стягнути матеріальну шкоду та стягнути моральну шкоду.

Також позивачем ОСОБА_2 заявлено одну вимогу майнового характеру - стягнути моральну шкоду.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного суду у своїй постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц дійшов до висновку, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди, яка визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, справляється судовий збір в розмірі 1-го відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12 405 грн.).

Таким чином позивач ОСОБА_1 повинна сплатити судовий збір за майновою вимогою про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 992,40 грн. та за майновою вимогою про стягнення моральної шкоди у розмірі 992,40 грн. (1984,80 грн)

Крім того, позивач ОСОБА_2 повинен сплатити судовий збір за майновою вимогою про стягнення моральної шкоди у розмірі 992,40 грн.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачам строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення вищевказаних недоліків, зокрема:

1. позивачу ОСОБА_1 сплатити судовий збір за дві вимоги майнового характеру у сумі 1984,80 грн, а позивачу ОСОБА_2 сплатити судовий збір за однією вимогою майнового характеру у сумі 992,40 грн та подати суду оригінал платіжних документів про сплату судового збору, або ж надати суду докази, які б підтвердили скрутний майновий стан позивачів, що зумовило неможливість сплати судового збору.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Ходюк Катерина Миколаївна до ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - залишити без руху, надавши позивачам строк десять днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

СуддяН. Р. Кунець