Справа № 342/626/21
Провадження № 2/342/151/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2022 року м. Городенка

Городенківський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Гайдич Р.М.,

секретаря судового засідання Сьомкайло І-М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Городенка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Городенківського ДВУ ВКГ про стягнення заробітної плати,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Городенківського ДВУ ВКГ та просить стягнути з відповідача невиплачену заробітну плату за період з липня 2020 р. по травень 2021 р. в сумі 35401 грн., зобов`язати відповідача встановити оклад згідно галузевої угоди та прожиткового мінімуму.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку.

Представник відповідача ОСОБА_2 , через канцелярію суду, подав заяву про розгляд справи за відсутності представника.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Ухвалою від 17 червня 2021 року було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Городенківського ДВУ ВКГ про стягнення заробітної плати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Розгляд даної справи по суті було розпочато 09.08.2021 (а.с.41).

Судові засідання по справі призначалися неодноразово, зокрема в 2022 році на 21.01.2022, який було перенесено на 14.02.2022.

З 14.02.2022, розгляд було перенесено на 11.03.2022 у зв`язку із поданим клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 .

А 11.03.2022 та 18.04.2022 представник відповідача ОСОБА_3 також подав клопотання про відкладення розгляду справи.

Представник відповідача ОСОБА_2 17.05.2022 просив перенести судове засідання для можливості ознайомлення із клопотанням поданим представником позивачки.

І 23.05.2022 представник відповідача ОСОБА_3 знову подав клопотання про відкладення розгляду справи.

В судові засідання призначені по справі на 15.06.2022 та 29.06.2022 позивач не прибула, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутності до суду не надходило, клопотання про відкладення судового засідання не подавала.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачка про розгляд справи призначений на 15.06.2022 та 29.06.2022 була повідомлена у встановленому законом порядку, що стверджується розпискою про отримання судової повістки та довідкою про доставку смс-повідомлення щодо документу «судова повістка про виклик до суду на номер телефону зазначений позивачкою в поданій до суду заявці про отримання судової повістки в електронні формі за допомогою sms-повідомлення.

Позивачкою, через канцелярію суду, 01.06.2022, було подано заяву про залишення позову в справі № 342/626/21 без розгляду. В даній заяві позивачка не просила про розгляд справи без її участі.

Ухвалою суду від 15.06.2022 в задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду - відмовлено.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

В той же час, практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду виходить з того, що кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стосовно питання доступу до суду Європейський суд з прав людини у справі "МПП "Голуб" проти України" зазначає, що процедурні гарантії, закріплені статтею 6, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя.

Таким чином, втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань.

Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06).

У рішенні "Надточій проти України" від 15 травня 2008 року Європейський суд з прав людини нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відповідно до п.п. 6,7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники процесу зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Також у рішеннях Європейського Суду з прав людини в справах «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Частиною 1 статті 131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин, - визначено ч. 3 ст. 131 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Письмовими доказами стверджується, що позивач повідомлялася про розгляд справи відповідно до вимог ст.ст.128, 130 ЦПК України, однак повторно не з`явилася в судове засідання, про поважні причини неявки в судові засідання суд не повідомляла.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Станом на 29.06.2022 від позивачки не надходила заява про розгляд справи без її участі та не було повідомлено суд про причини неявки в судові засіданні призначені по справі. Будь-яких клопотань про перенесення розгляду справи з поважних причин позивачем до суду не надавалось.

Таким чином, в силу вищенаведених норм ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивач систематично не з`являлася до суду без поважних причин, при цьому судом враховано правові позиції ЄСПП в рішенні по справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» (№ 12307/16).

Також, Верховний Суд у складі колегії судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 465/6555/16-ц наголосив на те, що повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до Городенківського ДВУ ВКГ про стягнення заробітної плати слід залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання без поважних причин та неповідомлення ним про причини неявки суд.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 13, 128, 130, 223, 247,257-261,268,352,354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Городенківського ДВУ ВКГ про стягнення заробітної плати - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала складена 29.06.2022.

Суддя: Гайдич Р. М.