Справа № 362/969/22
Провадження № 2/362/1552/22
У х в а л а

"16" лютого 2022 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Ю.Ес.Ай»», ОСОБА_2 про стягнення страхового відшкодування, пені, штрафних санкцій, відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної дорожньо-транспортної пригоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку про залишення такого без руху з наступних підстав.

Норми ст.ст. 175, 177 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Згідно ч. 4 ст. 175, ч. 3 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України, позовна заява повинна містити підстави звільнення позивача від сплати судового збору, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону. До позовної заяви у разі необхідності додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви додано клопотання про звільнення від сплати судового збору у розмірі 1895,75 грн. за подання позовної заяви майнового характеру або, в разі відмови, про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі. Підставами для задоволення такого клопотання є відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків ГУ ДПС у м. Києві від 28.01.2022 р. та відомості Пенсійного фонду України від 29.01.2022 р., що підтверджують скрутний матеріальний стан позивачки.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Отже, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст. 12,81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14.01.2021 р. у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначила, що як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1ст. 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, Законом України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19 (провадження № 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач обґрунтувала своїм незадовільним майновим станом, що перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження звільнення від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення доказів позивач подала відомості з Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування. Разом з тим, вказана довідка сама по собі не свідчить про відсутність інших доходів у позивача, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податку про суми виплачених доходів та утриманих податків від 28.01.2022, згідно яких у січні 2021 року позивачем отримано 78609,67 грн. суму страхової виплати.

Позивач є особою працездатного віку, даних, що за станом здоров`я вона не може працювати немає, на час звернення до суду з заявою не надала належних та достатніх доказів того, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, що визначено в ст. 4 Закону України "Про судовий збір", а надані нею документи не відображають її майновий стан та неможливість сплати судового забору.

Будь-яких інших доказів на підтвердження незадовільного майнового стану (розміру реального доходу, прибутку, рухомого/нерухомого майна тощо), що могли б слугувати підставою для звільнення та/або відстрочки від сплати судового збору, позивачем не надано.

У відповідності до вимог ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу. За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Прохальна частина позову містить дві вимоги майнового характеру, що підлягають оплаті судовим збором у розмірі 1% від заявленої ціни позову, а тому позивачу необхідно оплатити судовий збір у розмірі 1895 грн. 75 коп. та надати оригінал квитанції про сплату судового збору до суду протягом встановленого для усунення недоліків строку.

Щодо третьої вимоги, яка не є способом захисту прав або інтересів позивача, то позивачу слід уточнити зміст позовних вимог, вказавши способи захисту прав або інтересів, що передбачені законом чи договором, або інші способи захисту прав та інтересів, які не суперечать закону і які позивач просить суд визначити у рішенні щодо кожного з відповідачів.

Отже, позивачці необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб редагування позовної заяви, зміст якої б повністю відповідав вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивачку та надати їй строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 175, 185, 258 261 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення або відстрочення від сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Ю.Ес.Ай»», ОСОБА_2 про стягнення страхового відшкодування, пені, штрафних санкцій, відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної дорожньо-транспортної пригоди - залишити без руху.

Повідомити про вказане позивачку та надати їй строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

.

Суддя Кравченко Л.М.