Справа № 523/8477/21
Провадження №2/523/433/22

УХВАЛА

04.07.2022 року м. Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси

у складі: головуючої судді Кремер І.О.,

з участю помічника, який за дорученням судді виконує функції секретаря судового засідання Бондар Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 24 в м. Одеса цивільну справу № 523/8477/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб без самостійних вимог Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Косюк Олени Петрівни, Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Чередниченко Ганни Анатоліївни, ОСОБА_4 про визнання договору дарування удаваним, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб без самостійних вимог Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Косюк О.П., Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Чередниченко Г.А., ОСОБА_4 про визнання договору дарування удаваним, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна подружжя.

Ухвалою судді про прийняття цивільної справи до свого провадження та відкриття провадження по справі від 13.07.2021 року було постановлено проводити розгляд справи у в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 13.12.2021 року було постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Суд констатує, що в ході розгляду даної справи позивач ОСОБА_5 в жодне підготовче та судове засідання не з`являлася.

Представленням інтересів позивача здійснювалося через представника ОСОБА_6 згідно Договору від 26.02.2021 року та Ордеру Серії ОД № 668608 від 07.05.2021 року.

У судове засідання, яке було призначено на 21 березня 2022 року представник позивача ОСОБА_6 не з`явилася. Однак, надала суду заяву про відкладення слухання справи з огляду на те, що 24.02.2022 року на території України указом Президента України № 64/2022 був введений воєнний стан та здійснюються військові дії на території України.

Судом було відкладено слухання справи на 17 травня 2022 року на 10 год. 00 хв.

Проте, у судове засідання, яке було призначено на 17 травня 2022 року представник позивача ОСОБА_6 не з`явилася. Однак, повторно надала суду заяву про відкладення слухання справи, призначене до розгляду на 17.05.2022 року з огляду на те, що 24.02.2022 року на території України указом Президента України № 64/2022 був введений воєнний стан та здійснюються військові дії на території України.

Судом повторно слухання справи було відкладено на 04 липня 2022 року на 10 год. 00 хв.

Однак, у судове засідання, яке було призначено на 04 липня 2022 року представник позивача ОСОБА_7 не з`явилася. Однак, знову повторно надала суду заяву про відкладення слухання справи, призначене до розгляду на 04.07.2022 року з огляду на те, що 24.02.2022 року на території України указом Президента України № 64/2022 був введений воєнний стан та здійснюються військові дії на території України, у зв`язку з чим, представник позивача була вимушена тимчасово змінити місце свого проживання та перебуває у Вінницькій області.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до приписів п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

В той же час, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У судове засідання, яке було призначено на 17 травня 2022 року представник позивача ОСОБА_6 не з`явилася. Однак, повторно надала суду заяву про відкладення слухання справи, призначене до розгляду на 17.05.2022 року з огляду на те, що 24.02.2022 року на території України указом Президента України № 64/2022 був введений воєнний стан та здійснюються військові дії на території України.

Судом слухання справи було відкладено на 04 липня 2022 року на 10 год. 00 хв.

Проте, у судове засідання, яке було призначено на 04 липня 2022 року представник позивача ОСОБА_7 повторно не з`явилася.

Однак, знову повторно надала суду заяву про відкладення слухання справи, призначене до розгляду на 04.07.2022 року з огляду на те, що 24.02.2022 року на території України указом Президента України № 64/2022 був введений воєнний стан та здійснюються військові дії на території України, у зв`язку з чим, представник позивача була вимушена тимчасово змінити місце свого проживання та перебуває у Вінницькій області, в підтвердження чого надала суду Довідку від 11.04.2022 року № 535-.

Суд констатує, що подання представником позивача неодноразових заяв про відкладення слухання свідчить обізнаність сторони позивача про час та місце слухання справи за ініційованим ОСОБА_1 позовом.

24.02.2022 року прийнято ЗУ «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні», яким затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні".

Відповідно до ч. 1 ст. 12-2 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Таким чином, суд вважає безпідставним посилання представника позивача ОСОБА_6 на Указ Президента України "Про введення воєнного стану в Україні» як підставу для неодноразового відкладення слухання справи, оскільки навіть в умовах воєнного стану суди повинні здійснювати правосуддя з метою недопущення порушення прав осіб та забезпечувати їх належний захист в судовому порядку.

В той же час, представник позивача не позбавлена була можливості скористуватися своїм правом, передбаченим ст. 212 ЦПК України на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції у разі неможливості бути присутньою на час розгляду в залі судових засідань. Однак, відповідного клопотання від сторони позивача до суду не надходило.

Вказані вище обставини дають підстави суду стверджувати про неналежне здійснення стороною позивача своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилось систематичному не з`являнні в судові засідання, з метою зловживання своїми правами та безпідставного затягування судового розгляду справи.

А тому, суд вважає неповажною повторну неявку представника позивача Боровик А.О. в судове засідання на розгляд даної справи.

В силу приписів ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Також у рішеннях Європейського суду з прав людини неодноразово підкреслювалось, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом ("Кресс проти Франції", п. 72; "Ф.С.Б. проти Італії", рішення від 28.08.1991, п. 33; "Т. проти Італії", рішення від 12.10.1992, п. 26; "Кайя проти Австрії", п. 28 від 08.06.2006; "Надточий проти України", рішення від 15.05.2008, п. 26).

Конституційний Суд України у рішенні від 13.12.2011 по справі №17-рп/2011 визначив, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01.04.2008, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26.04.2007).

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно приписів ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

З огляду на викладені вище обставини, враховуючи що суду не надано жодного доказу в підтвердження поважності повторної неявки представника позивача в судове засідання для розгляду цивільної справи, суд приходить до переконання, що даний позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 260, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб без самостійних вимог Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Косюк Олени Петрівни, Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Чередниченко Ганни Анатоліївни, ОСОБА_4 про визнання договору дарування удаваним, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу та представнику позивача, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повної ухвали суду.

Суддя Суворовського

районного суду м. Одеси: І.О. Кремер