БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1055/22
Провадження № 2/497/399/22
УХВАЛА

про відкриття провадження

30.06.2022 року суддя Болградського районного суду Одеської області Кравцова Алла Валентинівна, ознайомившись у приміщенні суду в м.Болград з матеріалами цивільної справи за позовом керівника Болградської окружної прокуратури Одеської області Домущея Ігоря Валерійовича в інтересах держави в особі Чорноморського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних незаконним виловом риби,

ВСТАНОВИЛА:

16.06.2022 року позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, який ухвалої суду від 22.06.2022р. було залишено без руху у зв`язку з відсутністю доказів права представництва позивача у справі цієї категорії - доказів, що підтверджують бездіяльність компетентного органу, - доказів на підтвердження виключного випадку, за якого він може представляти інтереси держави у даному випадку, у зв`язку з тим, що в якості такого доказу було зазначено відсутність в органа, прямим обов`язкомякого є представництво держави у справах такої категорії в суді - Чорноморського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) - відсутні кошти для оплати судового збору. Позивачу надано строк для усунення недоліків, позивач надіслав суду заяву з клопотанням відкрити провадження, посилаючись як на підставу свого представництва на ті ж самі обставини, та не надавши суду відомостей і доказів бездіяльність компетентного органу та не надавши доказів відсутності в такого компетентного органу коштів на оплату судового збору длязвернення до суду; також суду не надано позивачем й доказів дослідження ним цього факту, оскільки, як вбачається з наданих суду відомостей - позивач обмежився лише отриманням від компетентного органа довідки про відстуність зазначених коштів, не здійснивши перевірки здійснення дій на вживання заходів щодо усунення цієї перешкоди, в разі її фактичної наявності.

Проте, оскільки позов підсудний Болградському районному суду Одеської області, позовна заява подана з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду, позивач наполягає на відкритті провадження, - суд дійшов висновку щодо можливості відкриття провадження у даній справі з метою захисту інтересів держави.

Одночасно слід звернути увагу заявника, що у позові зазначено, що він поданий в інтересах держави в особі Чорноморського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль).

Однак, особливість сучасного конституційного статусу прокурора в суді, деталізованого в процесуальних кодексах та Законі України «Про прокуратуру», полягає у тому, що представництво прокурором інтересів держави у суді носить допоміжний характер, оскільки основну роль в цьому процесі мають відігравати профільні органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, які зобов`язані самостійно звертатися до суду. Такий підхід до визначення ролі прокурора у сфері представництва інтересів держави у суді було закладено у Перехідних положеннях Конституції України 1996 року та вподальшому втілено в життя з урахуванням досвіду функціонування прокуратури в європейських державах, стандартів Ради Європи, а також висновків та рекомендацій, які надавалися Венеціанською Комісією щодо законопроектів про реформування прокуратури України. В національній судовій практиці сформульована правова позиція, відповідно до якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду та замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може й бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено, зокрема у постановах Верховного Суду: від 05.12.2018р. у справі №923/129/17, від 25.04.2018р. у справі №806/1000/17, від 20.09.2018р. у справі №924/1237/17, від 23.10.2018р. у справі №906/240/18, від 01.11.2018р. у справі №910/18770/17, від 05.11.2018р. у справі №910/4345/18).

Крім того, у своєму висновку Верховний Суд у Постанові від 21.08.2019р. (у справі №802/1873/17-а) акцентував на тому, що «неможливість сплати судового збору та недостатнє фінансування органу державної влади не свідчить про наявність виключного випадку, за якого прокурор може представляти інтереси держави» (п.40).

Проте, згідно вищевказаної узагальненої судової практики, суддя Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Я.Берназюк («Судебно-юридическая газета», 2020, 15 травня, URL: https://bit.ly/2ZneiBi) зазначив, що "Прокурор під час звернення до суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргою зобов`язаний обґрунтувати та надати належні докази наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, що є обов`язковою умовою для виникнення у прокурора права на звернення до суду. При цьому, для встановлення наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в судах, у кожному конкретному випадку суди перевіряють доводи всіх сторін щодо наявності чи відсутності підстав для такого представництва".

Таким чином, у даному конкретному випадку, оскільки Прокурор під час звернення до суду з даним позовом, не достатньо обґрунтував та не надав належні, не формальні докази наявності підстав для його представництва інтересів держави в суді - реальну відсутність коштів в держаного органа, яекий має право здійснювати функцію, про яку йдеться в позові, а також не надав суду доказів вживання дієвих механізмів для виклонання таким органом своєго обов`язку на виконання захисту інтересів держави, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язати позивача надати такі докази в ході розгляду справи на стадії підготовчого провадження.

Відповідно до ч.2ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження (п.п.4 ч.2 ст.187 ЦПК України). Заява позивача про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження відсутня.

Тому, керуючись ст.ст.175-177 ЦПК України, суд

постановив:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом керівника Болградської окружної прокуратури Одеської області Домущея Ігоря Валерійовича в інтересах держави в особі Чорноморського басейнового управління Державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних незаконним виловом риби - у порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання на 09:00 годину 04.08.2022 року у приміщенні Болградського районного суду Одеської області за адресою: вул.25 Серпня,192, м.Болград Одеської області, зала №10.

Копію ухвали надіслати учасникам судового розгляду, а відповідачу та третім особам- також копії позовної заяви та доданих до неї копій письмових доказів.

Роз`яснити відповідачу, що, відповідно до ч.7ст.178 ЦПК України, він має право у строк - 15 днів з дня отримання ним даної ухвали, надіслати суду відзив на позовну заяву, який має відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, а також усі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (в разі його надання), копію відзиву та доданих до нього документів відповідач обов`язково має надіслати (надати) іншим учасникам справи. Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України, у строк для подання відзиву, відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Роз`яснити сторонам, що, в разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Роз`яснити третім особам, їх право на подання протягом п`яти днів з часу отримання даної ухвали письмових пояснень щодо позову або відзиву, викладення своїх аргументів і міркувань на підтримку, або заперечення щодо вимог позову з дотриманням ч.ч.3-6 ст.178 ЦПК України.

Встановити позивачу, відповідно до ч.4 ст.179 ЦПК України, п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.3, 5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду має бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу, відповідно до ч.4 ст.180 ЦПК України, п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.3,5 ст.178 ЦПК України, та роз`яснити, що його копія одночасно з поданням до суду має бути надіслана самим відповідачем іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть надсилати суду свої письмові пояснення та докази в електронному виді на адресу електронної пошти, що розміщена на сайті Болградського районного суду Одеської області, але усі надіслані суду матеріали будуть, в такому разі, мати юридичну силу лише в разі підписання їх електронним підписом особи, що їх надсилає.

Зобов`язати позивача - керівника Болгадської окружної прокуратури - надати суду в ході розгляду справи на стадії підготовчого провадження - належні, не формальні докази наявності підстав для його представництва інтересів держави в суді у даній справі - реальну відсутність коштів в держаного органа, який має право здійснювати функцію, про яку йдеться в позові, а також - докази вживання дієвих механізмів для виконання таким органом своєго обов`язку на виконання захисту інтересів держави.

Роз`яснити сторонам положення ч.ч.7-9 ст.84 ЦПК України, відповідно до яких: особи, що не мають можливості надати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості надати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали. В разі неповідомлення суду своєчасно про неможливість надати суду витребувані ним докази, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд має застосувати до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку надати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Ухвала підлягає негайному виконанню в частині надання суду доказів та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.В.Кравцова

Стаття 43. Права та обов`язки учасників справи

1. Учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

2. Учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

3. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

4. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Стаття 44. Неприпустимість зловживання процесуальними правами