ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01.07.2022 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Хомченко Л.І.
при секретарі Гаврилюк К.К.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Зайцівської селищної ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,
До суду звернулася позивач з вказаним позовом посилаючись на те, що вона є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Мати мешкала та була зареєстрована в окремому житловому будинку в АДРЕСА_1 . За свого життя мати склала на її ім`я заповіт яким заповіла їй у спадок свій житловий будинок. Крім житлового будинку, у матері було два земельних пая (дві земельні ділянки) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, на землях Зайцевської сільської ради. Мати мешкала сама бо її батько ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Мати часто хворіла та вона доглядала за нею. ІНФОРМАЦІЯ_1 мати померла. Смерть матері стала для неї тяжкою втратою та тяжкою емоційною травмою. Похованням матері займалась вона. Після смерті матері вона хворіла. Проведення бойових дій на Донбасі, оголошення пандемії на Ковід-19, також завадили ей своєчасно подати нотаріусу із заявою про прийняття спадщини. Просить суд визнати пропуск строку позивачем, встановленого законом для прийняття спадщини, з поважних причин.
В судове засідання позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився за невідомою суду причиною, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. У встановлений строк відзив на позовну заяву не надав, тому суд вважає за необхідне скористуватися правилами статті 223 ЦПК України з наведених вище підстав. Оскільки відповідач був належним чином повідомлений про судове засідання, але причин неявки суду не повідомив, суд вважає можливим у відповідності до пункту 1 частини 3 статті 223 ЦПК України провести судове засідання без їх участі.
При таких обставинах суд вважає за можливе розглянути дану справу під час відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.
У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.
Дослідивши надані суду докази та проаналізувавши встановлені обставини у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню за наступними підставами.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (ч. 5 ст. 81 ЦПК України).
Частиною 1 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Вимогами статей 1268 та 1270 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України) встановлено, що спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину у шестимісячний строк.
Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Статтею 1261 ЦК України встановлено, що в першу чергу спадкують за законом діти спадкодавця, його батьки і той із подружжя, який його пережив.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 та її батьками є: ОСОБА_3 батько, мати ОСОБА_2 , з копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , вбачається, що ОСОБА_4 03 жовтня 1981 року вийшла заміж за ОСОБА_5 .
Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 69 років, та свідоцтва серії НОМЕР_3 , ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 71 рік.
З копії заповіту від 26 січня 2005 року вбачається, що ОСОБА_2 на випадок своєї смерті житловий будинок з надвірними побудовами, який розташований в АДРЕСА_2 , заповіла ОСОБА_1 .
Згідно копії листа від 25 листопада 2021 року № 2114/01-16 державного нотаріуса Першої бахмутської державної нотаріальної контори Усенко Л.В. пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до акту про встановлення факту фактичного проживання від 22 листопада 2021 року ОСОБА_1 разом зі своєю матір`ю фактично мешкала з 2005 року по день смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_2 .
З копії державного акту на право власності на земельну ділянку від 15 вересня 2006 року вбачається, що ОСОБА_2 належить земельна ділянка на території Горлівської міської ради 4,140 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач має право звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка є її мамою.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
В обґрунтування поважності пропуску строку на подачу заяви для прийняття спадщини оскільки похованням матері займалась вона. Після смерті матері вона хворіла. Проведення бойових дій на Донбасі, оголошення пандемії на Ковід-19, також завадили ей своєчасно подати нотаріусу із заявою про прийняття спадщини.
Беручи до уваги проміжок часу термін, який був пропущений позивачем, причини пропуску строку, і інші встановлені обставини подій, суд приходить до висновку, що позивачем строк пропущено з поважної причини, тому позов підлягає задоволенню.
За клопотанням позивача суд залишає судові витрати за ним.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1227, 1258, 1261, 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», ст.ст. 4, 12, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Зайцівської селищної ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини- задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 3 (три) місяці, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення через Артемівський міськрайонний суд Донецької області .

Заочне рішення може бути переглянуто судом ,що його ухвалив за письмовою заявою відповідача поданою протягом 30 днів з дня його проголошення .

Суддя Л.І. Хомченко