ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2022 року

м. Київ

справа № 554/4399/17

провадження № 61-3837св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - судді Фаловської І. М.,

суддів: Ігнатенка В. М., Карпенко С. О. (судді-доповідача), Мартєва С. Ю., Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариства «Полтаваобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго», подану адвокатом Юхно Світланою Петрівною, на постанову Полтавського апеляційного суду

від 28 січня 2019 року, прийняту колегією у складі суддів: Кривчун Т. О., Бондаревської С. М., Кузнєцової О. Ю.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2017 року Публічне акціонерне товариства «Полтаваобленерго»

(далі - ПАТ «Полтаваобленерго») звернулось із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію.

В обґрунтування позову вказувало, що 22 квітня 2017 року під час контрольного огляду та технічної перевірки електроустановки у квартирі споживача

ОСОБА_1 представниками Полтавської філії міських електромереж

ПАТ «Полтаваобленерго» виявлено самовільне підключення розетки поза електролічильником прихованою електропроводкою; точка приєднання знаходиться в коридорі з лівої сторони над холодильником. Таким чином, спожита електроенергія лічильником не обліковувалася, що є порушенням

пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня

1999 року (далі - ПКЕЕН).

Вказувало, що на місці виявлення порушення ПКЕЕН складено акт про порушення № 00005744 від 22 березня 2017 року, на підставі якого комісією в присутності ОСОБА_1 прийнято рішення у формі протоколу № 19 від 5 квітня 2017 року, яким визначено обсяг неврахованої електричної енергії та суму завданих збитків у розмірі 23 846 грн. Нарахування здійснено за три роки

з 22 квітня 2014 року до 22 березня 2017 року відповідно до підпункту «а»

пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 4 травня 2006 року (далі - Методика № 562 від 4 травня 2006 року). Зазначало, що відповідач не сплатила за спожиту електричну енергію у добровільному порядку.

За таких обставин просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за необліковану електричну енергію, обраховану згідно з рішення комісії з розгляду акта про порушення № 00005744 від 22 березня 2017 року, оформленого протоколом № 19

від 5 квітня 2017 року, у розмірі 23 846,66 грн.

Короткий зміст судових рішень судів першої і апеляційної інстанцій та мотиви їх прийняття

Рішенням Октябрського районного суду міста Полтави від 11 грудня 2018 року, ухваленим у складі судді Савченко Л. І., позов задоволено.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь Полтавської філії міських електромереж

ПАТ «Полтаваобленерго» вартість необлікованої електричної енергії згідно з рішенням комісії з розгляду акта про порушення № 00005744 від 22 березня

2017 року, оформленого протоколом № 19 від 5 квітня 2017 року, у розмірі 23 846,66 грн.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Суд першої інстанції вважав позовні вимоги доведеними належними і допустими доказами. Суд відхилив посилання відповідача про недійсність акта про порушення № 00005744 від 22 березня 2017 року, зазначивши про спростування їх висновком експерта № 1268 від 28 вересня 2018 року, яким встановлено, що підписи в акті в графі «Представники постачальника електричної енергії» виконані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Також суд першої інстанції відхилив посилання відповідача про те, що самовільне підключення було прокладено відкритим способом та могло бути виявлено контролером під час огляду лічильника, зазначивши про спростування таких обставин актом № 00005744 від 22 березня 2017 року та зробленими під час його складення фотознімками, з яких суд встановив, що проводка до вказаної розетки прокладена під шпалерами, а розетка встановлена в іншій кімнаті, ніж прилад обліку. За таких обставин місцевий суд дійшов висновку про правильність нарахування відповідачу необлікованої енергії на підставі підпункту «а» пункту 3.3 Методики № 562 від 4 травня 2006 року.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 28 січня 2019 року задоволено апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_6 , скасовано рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 11 грудня 2018 року і ухвалено нове рішення про часткове задоволення позову.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь Полтавської філії міських електромереж

ПАТ «Полтаваобленерго» вартість необлікованої електричної енергії у сумі 2 845,35 грн.

У задоволенні позову в іншій частині відмовлено.

Апеляційний суд зазначив, що ОСОБА_1 здійснено самовільне підключення поза електролічильником без облікового проводу до внутрішньоквартирних електричних мереж, прокладеного відкритим способом, який представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість виявити.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що у зв`язку з порушенням відповідачем умов договору № про користування електричною енергією від 21 вересня 2005 року, з неї підлягає стягненню вартість електроенергії, необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, проте не у розмірі, визначеному у позові на підставі рішення № 19 від 5 квітня 2017 року -

23 846,66 грн, а у сумі, розрахованій на підставі підпункту 6 пункту 3.1 та абзацу 3 підпункту «а» пункту 3.3 Методики № 562 від 4 травня 2006 року (з дати останнього контрольного огляду засобу обліку електричної енергії (лічильника) у квартирі ОСОБА_1 до дати виявлення порушення ПКЕЕН).

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

У лютому 2019 року представник ПАТ «Полтаваобленерго»- адвокат Юхно С. П. подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Полтавського апеляційного суду від 28 січня 2019 року і залишити в силі рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 11 грудня 2018 року.

Касаційна скарга мотивована помилковістю висновку суду апеляційної інстанцій про те, що ОСОБА_1 було здійснено самовільне підключення поза електролічильником без облікового проводу до внутрішньоквартирних електричних мереж, який прокладено відкритим способом, та про те, що представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість його виявити, оскільки фотознімки, які оцінив апеляційний суд, зроблені 22 березня 2017 року, а не під час здійснення попереднього контрольного огляду (9 січня 2017 року). Будь-яких доказів можливості виявити незаконне підключення до електричних мереж саме на 9 січня 2017 року матеріали справи не містять.

Апеляційний суд не врахував висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 5 вересня 2018 року у справі № 204/1348/15-ц (провадження № 61-18148св18) та від 26 червня 2018 року у справі № 493/992/16-ц (провадження № 61-854св17).

Вказує, що апеляційний суд, не маючи спеціальних технічних знань, дійшов помилкового висновку про те, що проводка лише частково прокладена під шпалерами та була візуально помітна, не спростувавши при цьому висновку суду першої інстанцій про те, що незаконну проводку виявлено лише після застосування спеціального приладу пошуку прихованої проводки.

Позиція інших учасників справи

У серпні 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 подала до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, у якому, посилаючись на правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та додержання норм процесуального права, просила касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції - без змін.

У вересні 2019 року представник ПАТ «Полтаваобленерго» - адвокат Юхно С. П. подала до Верховного Суду пояснення щодо відзиву на касаційну скаргу,

у грудні 2020 року та у квітні 2021 року - пояснення, які не підлягають врахуванню, оскільки ЦПК України не передбачено подання таких документів на стадії касаційного перегляду справу.

Провадження у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 5 березня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі і ухвалою цього ж суду від 26 січня 2022 року справу призначено до судового розгляду.

Встановлені судами першої і апеляційної інстанцій обставини справи

Судами попередніх інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 проживає та зареєстрована у квартирі АДРЕСА_1 .

21 вересня 2005 року ОСОБА_1 та ПАТ «Полтаваобленерго» уклали договір № про користування електричною енергією, на підставі якого відповідач є споживачем послуг з постачання електричної енергії у вказану квартиру (особовий рахунок НОМЕР_1 ).

22 березня 2017 року під час контрольного огляду та технічної перевірки електроустановки у квартирі АДРЕСА_1 представниками Полтавської філії міських електромереж

ПАТ «Полтаваобленерго» виявлено порушення пункту 48 ПКЕЕН, а саме самовільне підключення електроустановки, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

На виконання вимог пункту 53 ПКЕЕН, на місці виявлення порушення представниками ПАТ «Полтаваобленерго ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в присутності споживача ОСОБА_1 складено акт про порушення № 00005744 від 22 березня 2017 року у двох примірниках, який ними було підписано. У вказаному акті зафіксовано порушення пункту 48 ПКЕЕН, вчинене шляхом самовільного підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Підключено розетку поза електролічильником прихованою електропроводкою. Точка приєднання знаходиться в коридорі квартири з лівої сторони над холодильником. Споживач не надав згоди на частковий демонтаж оздоблювальних матеріалів. Спожита таким чином електрична енергія лічильником не обраховувалася.

Дане порушення виявлено за допомогою приладу пошуку прихованої

проводки «Е 121 Дятел».

Додатком до акта про порушення № 00005744 від 22 березня 2017 року є схема підключення приладу обліку споживача та схема електропостачання споживача, підписана представниками постачальника електричної енергії і споживачем.

Суди встановили, що 5 квітня 2017 року на підставі акта про порушення № 00005744 від 22 березня 2017 року представниками постачальника електричної енергії під час засідання комісії з розгляду актів про порушення, прийнято рішення № 19, яким проведено нарахування обсягу та вартості не облікованої електроенергії та визначено обсяг неврахованої електричної енергії та суму завданих збитків у розмірі 23 846,66 грн. ОСОБА_1 була присутня на засіданні комісії з розгляду акта про порушення та отримала копію протоколу.

З розрахунку обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією для населення від 5 квітня 2017 року, суди встановили, що нарахування розміру завданих збитків позивачем здійснене за період з 22 березня 2014 року

до 22 березня 2017 року.

25 квітня 2017 року Адміністративною колегію Полтавського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України надано рекомендації «Про припинення дій, які містять ознаки порушення законодавства про захист економічної конкуренції» № 01/2115-ркк, згідно з якими

ПАТ «Полтаваобленерго» необхідно в 10-денний термін з дня отримання рекомендацій припинити дії, що містять ознаки порушення законодавства про захист економічної конкуренції, передбаченого пункту 2 статті 50 та частини першої статті 13 Закону України «Про захист економічної конкуренції», шляхом проведення розрахунку ОСОБА_1 обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, згідно з вимогами чинного законодавства України та виходячи з висновку сектору Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у Полтавській області (лист від 19 квітня 2017 року № 98/448/32), а саме, відповідно до підпункту 6 пункту 3.1 Методики № 562 від 4 травня 2006 року за період, обумовлений абзацом 3 підпункту «а» пункту 3.3 вказаної Методики

(з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення). В даних рекомендаціях зазначено, що ПАТ «Полтаваобленерго» необґрунтовано зобов`язує ОСОБА_1 сплатити 23 846,66 грн згідно з актом № 00005744 про порушення ПКЕЕН від 22 березня 2017 року.

Зі змісту листа Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Полтавській області

№ 30-22-23/27-386 від 26 квітня 2017 року апеляційний суд встановив, що самовільне підключення у квартирі ОСОБА_1 постачальник електричної енергії мав можливість виявити при контрольному огляді вузла обліку, тому здійснений ПАТ «Полтаваобленерго» розрахунок суми боргу є протиправним та має бути виконаний відповідно до вимог підпункту 6 пункту 3.1 та пункту 3.3 Методики № 562 від 4 травня 2006 року.

З листа Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Полтавській області № 03-10-2793 від 17 травня 2017 року суд апеляційної інстанції встановив, що з метою виявлення без облікової проводки представники енергопостачальника не проводили демонтаж будівельних конструкцій. Згідно інформації, зазначеної в акті та наданими енергопостачальником фотознімками, споживач самовільно підключив поза електролічильником без обліковий провід до внутрішньоквартирних електричних мереж, що можливо виявити під час проведення контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки. Інспекція вважає, що оскільки для виявлення «самовільно підключеного без облікового проводу» представники енергопостачальника не використовували спеціальні технічні засоби та не проводили частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблюваних матеріалів, то самовільне підключення без облікового проводу було здійснено поза електролічильником відкритим способом.

Листом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 6368/20/7-17 від 12 червня 2017 року повідомлено ПАТ «Полтаваобленерго» про необхідність приведення дії товариства у відношенні до споживача у відповідність до вимог чинного законодавства України шляхом здійснення перерахунку необлікованої вартості за період з дня останнього контрольного огляду до 22 березня 2017 року, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців.

Позиція Верховного Суду, мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

8 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року

№ 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною другою розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За таких обставин розгляд касаційної скарги ПАТ «Полтаваобленерго», поданої адвокатом Юхно С. П., на постанову Полтавського апеляційного суду від 28 січня 2019 року, здійснюється Верховним Судом у порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону від 3 жовтня 2017 року № 2147?VIII, що діяла

до 8 лютого 2020 року.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України у редакції, чинній на час подання касаційної скарги, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 400 ЦПК України у тій же редакції під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Вивчивши матеріали цивільної справи та перевіривши доводи касаційної скарги і відзиву на неї, суд дійшов таких висновків.

Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику», чинного на час виникнення спірних правовідносин (втратив чинність 1 липня 2019 року), ПКЕЕН, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), чинними на час виникнення спірних правовідносин (втратили чинність 26 червня 2018 року), та Методикою № 562 від 4 травня 2006 року, чинною на час виникнення спірних правовідносин (втратила чинність 27 липня 2019 року).

Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН згідно із законодавством України.

Згідно з пунктом 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі: порушення правил користування електричною енергією; самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання, а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Відповідно до підпункту 6 пункту 3.1 Методики № 562 від 4 травня 2006 року вона застосовується у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно

з пунктом 3.3 Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії, та за кількістю днів (розрахунковий період).

Залежно від характеру виявленого порушення Правил (підпункти 1-7

пункту 3.1 Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та

3.6 Методики № 562 від 4 травня 2006 року. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики).

Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики № 562 від 4 травня 2006 року, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

У разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення

(підпункт «б» пункту 3.3 Методики № 562 від 4 травня 2006 року).

Пунктом 1 Правил визначені поняття термінів «технічна перевірка» та «контрольний огляд».

Зокрема, технічна перевірка - це виконання комплексу робіт із метою визначення відповідності стану засобу обліку та/або таврування, параметрів часових зон чи роботи керуючої програми; відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку цим Правилам та іншим нормативно-правовим актам; виявлення самовільного підключення, використання «штучного нуля», порушення роботи засобу обліку електричної енергії.

Контрольний огляд вузла обліку - візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або електромагнітного полів, установлених на ньому відповідно до акта про пломбування, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представники електропостачальника мають можливість без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій;

Відповідно до пункту 10 пункту 21 Правил під час зняття показів засобу обліку представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) проводиться контрольний огляд цього засобу обліку.

У справі, що переглядається, суди встановили, що 22 березня 2017 року під час контрольного огляду та технічної перевірки електроустановки у квартирі АДРЕСА_1 представники

ПАТ «Полтаваобленерго» виявили порушення пункту 48 ПКЕЕН, а саме самовільне підключення електроустановки, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Підпунктом 6 пункту 3.1 Методики № 562 від 4 травня 2006 року визначено, що вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення порушень Правил, зокрема самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Суд апеляційної інстанції не врахував, що в квартирі відповідача виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; таке підключення представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу облікуне мали можливості.

Саме так ПАТ «Полтаваобленерго» кваліфікувало дії відповідача згідно з актом № 00005744 від 22 березня 2017 року та рішенням енергопостачальника № 19

від 5 квітня 2017 року.

Дійшовши висновку про те, що самовільне підключення в квартирі позивача здійснене відкритим способом, а представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість його виявити, суд апеляційної інстанції не навів мотивів на спростування висновку місцевого суду про те, що проводка до розетки прокладена під шпалерами, а розетка встановлена в іншій кімнаті, ніж прилад обліку. Такий висновок судом першої інстанції зроблений в результаті оцінки акта № 00005744 від 22 березня 2017 року та зроблених під час його складення фотознімків.

Постанова апеляційного суду не містить посилання на докази, якими спростовується висновок суду першої інстанції про здійснення позивачем самовільного підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, прихованим шляхом.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність розрахунку вартості збитків на підставі абзацу другого підпункту а пункту 3.3 Методики № 562 від 4 травня 2006 року, зазначивши про неможливість виявити самовільну електропроводку представниками постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку.

Врахувавши відсутність у матеріалах справи доказів проведення представниками постачальника електричної енергії контрольної перевірки протягом трьох років, що передували виявленню порушення, та допуску електроустановки споживача в експлуатацію з 21 вересня 2005 року, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про обґрунтованість здійсненого постачальником електричної енергії розрахунку за три роки, що передували даті виявлення відповідного порушення.

Колегія суддів враховує, що відповідач не оспорювала в судовому порядку рішення постачальника електричної енергії про нарахування збитків, завданих несанкціонованим користуванням електричною енергією, і доказів на спростування їх розміру протягом розгляду справи судами попередніх інстанцій на надала.

Апеляційний суд на підставі оцінки тих же доказів дійшов протилежних висновків, не вказавши на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, допущених при оцінці доказів, тобто фактично необґрунтовано переоцінив докази, які були оцінені судом першої інстанції з

додержанням вимог закону, у зв`язку з чим скасував законне й обґрунтоване рішення.

Суд першої інстанції, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи та дослідивши наявні у справі докази, правильно застосував норми права і ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, яке суд апеляційної інстанції помилково скасував.

Згідно зі статтею 413 ЦПК України в редакції Кодексу, чинній на час подання касаційної скарги, суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

За таких обставин касаційний суд скасовує постанову Полтавського апеляційного суду від 28 січня 2019 року і залишає в силі рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 11 грудня 2018 року.

Щодо судових витрат

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до частини першої цієї статті судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку із задоволенням касаційної скарги з ОСОБА_1 користь

ПАТ «Полтаваобленерго» підлягає стягненню судовий збір, сплачений при поданні касаційної скарги, у розмірі 3 200 грн.

Керуючись статтями 400, 413 ЦПК України у редакції, чинній на час подання касаційної скарги, статтею 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго» задовольнити.

Постанову Полтавського апеляційного суду від 28 січня 2019 року скасувати і залишити в силі рішенняОктябрського районного суду міста Полтави

від 11 грудня 2018 року.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго» 3 200 грн у відшкодування судового збору, сплаченого при поданні касаційної скарги.

Постанова набирає законної сили з моментуїї прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді: І. М. Фаловська В. М. Ігнатенко С. О. Карпенко С. Ю. Мартєв В. А. Стрільчук