Справа № 760/9828/20
Провадження №2/369/485/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.07.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді - Дубас Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду №6 в м. Києві заяву представника третьої особи ОСОБА_1 - адвоката Василенко Наталії Станіславівни про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна.

Представник третьої особи ОСОБА_1 - адвокат Василенко Наталія Станіславівна подала заяву про відвід судді Дубас Тетяни Володимирівни.

Заява про відвід судді мотивована тим, що у провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа №760/9828/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна.

Дану цивільну справу ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Т.В. Дубас від 14.09.2020 року було прийнято до свого провадження.

Оскільки вона, Василенко Наталія Станіславівна , особисто знайома і довгий час працювала на посаді помічника судді у Києво-Святошинському районному суді Київської області, в тому числі, безпосередньо у судді Дубас Т.В., для уникнення обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, з метою дотримання основоположного принципу «безстороннього суду» заявляє відвід судді Дубас Т.В., у даній справі.

Представник відповідача наголошує на тому, що суддя Дубас Т.В. неодноразово заявляла самовідвід під час розгляду судових справ, у яких вона була представником сторін, що підтверджується: ухвалою від 09.04.2020 року у справі № 369/9738/19; ухвалою від 18.05.2020 року у справі № 369/3036/20; ухвалою від 18.06.2020 року у справі № 369/4741/20; ухвалою від 10.03.2021 року у справі № 369/3742/20., ухвалою від 20.01.2022 року у справі №755/10983/21.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб' єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб' єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, уґіресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб' єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Беручи до уваги те, що представник відповідача особисто знайомий із суддею Дубас Т.В. зазначене може нівелювати принцип рівності учасників судового розгляду, а тому сторони будуть позбавлені права на справедливий та неупереджений суд.

Так, представник третьої особи (адвокат Василенко Н.С.) не брала раніше участі у даній справі, оскільки дізналася про існування даної справи з моменту укладення угоди про надання правової допомоги, а саме 03.07.2022. Судове засідання у даній справі призначено на 04.07.2022 року на 15год. 00 хв., тому заявляє відвід саме 04.07.2022 року.

Беручи до уваги вищенаведене, з метою дотримання принципів незалежності та безсторонності суду, принципу рівності сторін, маючи наведені вище аргументовані сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді та обставини, що свідчать про заінтересованість у розгляді справи, представник третьої особи просила суд задовольнити заяву про відвід судді у справі № 760/9828/20, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна.

Цивільну справу № 760/9828/20, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна - просила суд передати для повторного автоматичного розподілу справи в порядку ст. 33 ЦПК України.

В судове засідання 04.07.2022 учасники справи не з`явилися. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Позивач ОСОБА_2 подала до суду заяву, відповідно до якої просила суд відмовити у задоволенні заяви про відвід судді.

Представник відповідача - адвокат Браніцький Олександр Миколайович направив до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду заяви по суті, суд приходить до наступного висновку.

Згідно засад цивільного процесу цивільні справи вирішуються на основі закону, за умов, що виключають сторонній вплив на них. Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право відводу. Можливість заявити відвід суду має забезпечити надійний захист процесу від ймовірного негативного впливу з боку упередженого суду. Метою відводу судді є недопущення до вирішення справи упередженого судді.

Підстави для відводу судді можуть мати об`єктивний чи суб`єктивний характер.

Об`єктивною підставою для відводу судді є його попередня участь у справі, а саме те, що під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання.

Зазначена обставина є безумовною підставою для відводу і у разі її наявності суддя повинен заявити самовідвід. Під попереднім вирішення справи слід розуміти усі випадки, коли справа розглядалася в судовому засіданні незалежно від того, чи завершився її розгляд постановленням рішення суду. Підставою для відводу може бути лише безпосередня участь судді, про відвід якого йдеться, у цій справі.

Об`єктивною підставою для відводу є родинні стосунки з особами, які беруть участь у справі. Зокрема, суддя підлягає відводу, якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Так з матеріалів справи вбачається, що представник третьої особи - адвокат Василенко Наталія Станіславівна, особисто знайома і довгий час працювала на посаді помічника судді у Києво-Святошинському районному суді Київської області, в тому числі, безпосередньо у судді Дубас Т.В., для уникнення обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, з метою дотримання основоположного принципу «безстороннього суду» заявляє відвід судді Дубас Т.В., у даній справі.

Суддя Дубас Т.В. неодноразово заявляла самовідвід під час розгляду судових справ, у яких вона була представником сторін, що підтверджується: ухвалою від 09.04.2020 року у справі № 369/9738/19; ухвалою від 18.05.2020 року у справі № 369/3036/20; ухвалою від 18.06.2020 року у справі № 369/4741/20; ухвалою від 10.03.2021 року у справі № 369/3742/20., ухвалою від 20.01.2022 року у справі №755/10983/21.

Разом з тим, судом приймається до уваги, що право особи на справедливий суд закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Положеннями ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Оскільки у представника третьої особи виникли сумніви у неупередженості судді, як вони можуть виникнути і у стороннього спостерігача за обставин, що склалися, суддя підлягає відводу від участі у розгляді справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Враховуючи вищевикладене, з врахуванням позиції Європейського Суду з прав людини, з метою уникнення сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді та забезпечення права на справедливий суд, суд вважає за необхідне задовольнити заяву про відвід, а справу передати в канцелярію суду для визначення іншого судді.

Керуючись ст.ст.36, 39, 40 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника третьої особи ОСОБА_1 - адвоката Василенко Наталії Станіславівни про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна- задовольнити.

Цивільну справу № 760/9828/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна, передати до канцелярії Києво-Святошинського районного суду Київської області для повторного автоматичного розподілу справи в порядку ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Дубас