РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/642/22

Провадження № 2/293/366/2022

29 червня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Проценко Л.Й.

секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт.Черняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

ВСТАНОВИВ:

27.05.2022 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Черняхівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач просить суд визнати поважною причину пропуску нею строку для прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Черняхові Житомирської області, терміном на два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Черняхів, Житомирської області померла її баба ОСОБА_2 . За життя ОСОБА_2 04.03.1994 склала заповіт, яким на випадок смерті заповіла все належне їй рухоме та нерухоме майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалося, та все що буде їй належати на день смерті своїй онуці - ОСОБА_1 . Заповіт посвідчено секретарем Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області та зареєстровано в реєстрі №33.

20.12.2018 позивач звернулась до державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , однак, їй було відмовлено в оформленні права на спадкування, з тих підстав, що вона не прийняла спадщину після померлої ОСОБА_2 .

Позивач вказала, що вона не прийняла спадщину у шестимісячний строк після смерті баби з тих підстав, що вже багато років працює в Польщі та на момент відкриття спадщини їй не було відомо про складений на її ім`я заповіт, тому вона і не зверталась з заявою про прийняття спадщини.

Просила суд визнати поважною причину пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном на два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Суд ухвалою від 30.05.2022 відкрив провадження по справі та призначив підготовче судове засідання на 10:00 год. 29.06.2022. Одночасно в ухвалі суд задовольнив клопотання позивача про витребування доказів з Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області, а саме копію спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Черняхів Житомирської області ОСОБА_2 . Зобов`язав керівника зазначеної установи надати витребувані докази безпосередньо до суду невідкладно після отримання даної ухвали, але не пізніше 29.06.2022.( а.с.16).

29.06.2022 сторони в судове засідання не з`явились. Позивач через канцелярію суду подала заяву, в якій просить справу за її позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини розглянути у її відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с.21).

Відповідач Черняхівська селищна ради Житомирського району Житомирської області звернулась до суду з заявою, в якій просить розгляд справи за позовом ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини проводити у відсутності представника сільської ради. Щодо рішення покладаються на розсуд суду (а.с.20).

Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України суд ухвалює рішення в підготовчому судовому засіданні у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно вимог ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи ту обставину, що відповідач не заперечує щодо задоволення позовних вимог позивачки, тобто визнає заявлений позов, визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає за можливе винести рішення з підготовчого судового засідання у відсутності сторін, на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Черняхів Житомирської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 26.12.2017, виданим виконавчим комітетом Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області (а.с.6).

Відповідно до заповіту від 04.03.2015, посвідченого Когут Г.М. секретарем Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області зареєстрованого в реєстрі за №33 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповіла все належне їй на час смерті майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.5).

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.12.2018 державний нотаріус Черняхівської державної нотаріальної контори Пилипчук В.І. відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті баби ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що вона не прийняла спадщину після її смерті у порядку та строк, встановлений чинним законодавством (а.с.7).

Із довідки Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області №1049 від 18.12.2018 вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована та проживала у АДРЕСА_1 . За даною адресою на день її смерті та в шести місячний термін після її смерті ніхто не був зареєстрований та ніхто не проживав (а.с.8).

На запит суду 29.06.2022 Черняхівською державною нотаріальною конторою Житомирської області про наявність заведеної спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Черняхів Житомирської області ОСОБА_2 , надана відповідь, що згідно алфавітних книг спадкових справ за 2017-2022 роки на спадкодавця ОСОБА_2 , відомості відсутні.

Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства.

Так, відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У абзаці 15,16 п.3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 зазначено, якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Окрім того, Пленум Верховного Суду України в зазначеній вище постанові в абз.7 п.24 роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З приводу поважності причин пропуску строку прийняття спадщини позивачем, судом зазначається наступне.

Згідно з ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як стверджує позивач в позовній заяві шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті баби вона пропустила з тих причин, що вже багато років вона працює у Польщі і на момент відкриття спадщини їй не було відомо про складений на її ім`я заповіт. В зв`язку з цим вона пропустила шестимісячний строк подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. З вказаною заявою вона звернулася 20.12.2018 тобто майже через рік після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З вказаного приводу варто зазначити, що постановою Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 були зроблені висновки про те, що необізнаність про існування заповіту є поважною причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори.

Так, у зазначеній постанові наголошується, що за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Пленум Верховного Суду України в постанові №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» в абз.7 п.24 роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є

причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Встановивши, що позивач була необізнана про наявність заповіту, оскільки нотаріусом не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, в якому викладена воля на передання спадкового майна позивачу, яка має поважатися при вирішенні питання про подальшу долю спадкового майна, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Отже, судом встановлено існування об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем заяви про прийняття спадщини в межах передбаченого законодавством строку, зокрема те, що вона не проживала спільно зі спадкодавцем, не мала спільного побуту, не знала про заповіт на своє ім`я і дізналася про нього вже після спливу передбаченого законом строку для прийняття спадщини, що свідчить про поважність причини пропуску такого строку.

З огляду на дані обставини, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

Враховуючи те, що позивач не просить стягнути з відповідача понесені нею судові витрати, суд вважає за можливе судові витрати понесені позивачем залишити за нею, тому не стягує їх з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270 , 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-284, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Визнати поважною причину пропуску строку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт.Черняхів, та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби терміном в 2 (два) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО