Ухвала

30 червня 2022 року

м. Київ

справа № 297/2875/17

провадження № 61-5745ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М. розглянув касаційну скаргу заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури на рішення Берегівського районного суду Закарпатської області від 12 квітня 2019 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 11 травня 2022 року у справі за позовом Берегівського місцевого прокурора Жилкіна Володимира Володимировича в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру Закарпатскій області до Берегівської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про визнання недійсним та скасування розпорядження голови Берегівської районної державної адміністрації, витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 року керівник Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області звернувся до суду з зазначеним вище позовом.

Рішенням Берегівського районного суду від 12 квітня 2019 року у задоволенні позову Берегівського місцевого прокурора Жилкіна В. В. в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру Закарпатської області відмовлено.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 11 травня 2022 року апеляційну скаргу прокуратури Закарпатської області та ПАТ «Берегово-Тиса» задоволено частково. Рішення Берегівського районного суду від 12 квітня 2019 року скасовано й ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову Берегівського місцевого прокурора Закарпатської області Жилкіна В. В. в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру Закарпатської області відмовлено.

У червні 2022 року заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить оскаржувані судові рішення скасувати й передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору в установлених порядку та розмірі.

Разом з тим, до касаційної скарги додано клопотання про відстрочення сплати судового збору, на обґрунтування клопотання Закарпатська обласна прокуратура зазначає, що за інформацією відділу фінансування та бухгалтерського обліку на рахунку Закарпатської обласної прокуратури у Державній казначейській службі станом на 15 квітня 2022 року сума залишку для сплати судового збору становить 480 грн.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені заявником доводи не дають достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу

Разом з цим, Закон України «Про судовий збір» не передбачає можливості відстрочення сплати судового збору для юридичних осіб.

Отже, заявник має сплатити судовий збір за подання цієї касаційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом станом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був установлений у розмірі 1 600 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на момент подання позову) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (визнання недійсним та скасування розпорядження, витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння), яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у розмірі оспорюваної суми, таким чином (1 600 грн*2*200%=6 400 грн).

Ураховуючи характер спору заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання цієї касаційної скарги у розмірі 6 400 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати платіжний документ про сплату судового збору.

Згідно з частиною другою статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури на рішення Берегівського районного суду Закарпатської області від 12 квітня 2019 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 11 травня 2022 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян