Справа №463/5517/13-ц
Провадження №2/463/716/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2022 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі головуючого судді - Мармаша В.Я.

за участю секретаря с/з - Заставної С.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Флексіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в:

28.01.2014 Личаківським районним судом м. Львова ухвалене заочне рішення, яким вирішено стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 солідарно на користь Публічного акціонерного товариства «БМ Банк» 30759,90 доларів США, що становить еквівалент 245863,88 грн., боргу за кредитним договором № 9/48/290908 від 29.09.2008р., а також стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 солідарно на користь Публічного акціонерного товариства «БМ Банк» по 1229,32 грн. з кожного сплаченого судового збору.

Ухвалою суду від 25.11.2019 скасоване вищезазначене заочне рішення, призначено розгляд справи у судове засідання за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 03.01.2020 заяву представника позивача накладено арешт на транспортний засіб марки «Mercedes-Benz Vito», 2009 року випуску, червоного кольору, шасі № НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , який належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 виданого 05.08.2017 Територіальним сервісним центром МВС № 4642.

Крім того, ухвалою суду від 03.01.2020 задоволено клопотання представника позивача щодо проведення слухання справи у режимі відеоконференції, доручено Дарницькому районному суду м. Києва забезпечити проведення судових засідань у справі у режимі відеоконференції із участю представника позивача.

Розгляд справи неодноразово призначався у судові засідання (16.01.2020, 14.02.2020, 17.03.2020, 15.04.2020, 25.05.2020, 08.07.202), які були відкладені по різним процесуальним підставам.

У судовому засіданні 29.09.2020 в режимі відеоконференції між Личаківським районним судом м. Львова та Дарницьким районним судом м. Києва за участю представника позивача та представника відповідача задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про витребування у позивача детального розрахунку заборгованості за кредитним договором, протокольною ухвалою від 29.09.2020 суд зобов`язав позивача АТ «БМ Банк» надати зазначені документи.

Ухвалою суду від 28.01.2021 замінено сторону позивача по цивільній справі з Акціонерного товариства «БМ - 2018» на Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Флексіс». Вирішено розгляд справи за позовом ТзОВ «Фінансова компанія «Флексіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором здійснювати за правилами загального позовного провадження, з метою виконання вимог ч. 1 ст. 189 ЦПК України розпочато підготовче провадження у справі.

У підготовчому судовому засіданні 07.04.2021 в режимі відеоконференції між Личаківським районним судом м. Львова та Дарницьким районним судом м. Києва за участю представника позивача та представника відповідача задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про витребування у позивача детального розрахунку заборгованості за кредитним договором, протокольною ухвалою від 07.04.2020 суд зобов`язав позивача ТзОВ «Фінансова компанія «Флексіс» надати зазначені документи.

У підготовчому судовому засіданні 20.05.2021, 17.06.2021 оголошено перерву, 03.09.2021, 05.10.2021, 11.11.2021, 08.12.2021 підготовчі судові засідання були відкладені по різним процесуальним підставам.

Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 03.02.2022 закрито підготовче провадження по справі, а справу призначено до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Сторони у судове засідання не з`явились, тому фіксування судового процесу 31.05.2022 за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Без виконання цих процесуальних дій ухвалити законне й обґрунтоване рішення в справі неможливо.

Суд, вивчивши матеріали справи та додані до неї письмові документи, надавши належну оцінку поведінці позивача та його представника, вживши усіх необхідних заходів для надання позивачу та її представнику достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи, вважає, що позов ОСОБА_3 до Львівської міської ради про витребування майна слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Зазначене вище відповідає висновкам, викладеним у постановах Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20) та від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

У відповідності до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 03.02.2022 закрито підготовче провадження у справі, а справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні. Судові засідання у справі (після закриття підготовчого провадження) було призначено неодноразово, а саме: 23.03.2022, 31.05.2022 однак у жодне судове засідання представник позивача не прибув, заяв про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутності суду не подавав. При цьому від нього не надходили клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Зокрема, у судове засідання 23.03.2022 представник позивача не прибув, про дату час та місце розгляду справи був належним чином повідомленим, що підтверджується повідомленням поштового відправлення позивачу № 163.

У судове засідання 31.05.2022 представник позивача не прибув, про дату час та місце розгляду справи був належним чином повідомленим, що підтверджується поштовим відправленням позивачу № 155.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

У відповідності до позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 29 липня 2021 року у справі № 359/7882/19, провадження № 61-9885св21, правове значення застосування процесуального інституту залишення позову без розгляду може мати місце за наявності в сукупності наступних умов: належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Згідно матеріалів справи про усі призначені по справі судові засідання позивача було повідомлено належним чином у встановленому законом порядку шляхом скерування судової повістки за адресою проживання останнього, що стверджується наявними в матеріалах справи повідомленнями про вручення поштових відправлень.

А відтак з урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що належним чином повідомлені позивач неодноразово (5 разів) не з`явився у судові засідання, заяви про розгляд справи у відсутності позивача не подавав, систематичною неявкою у судові засідання перешкоджає завершенню справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У відповідності до позиції Верховного Суду, висловленої Великою Палатою Верховного Суду в п.20 постанови від 13 березня 2019 року при розгляді справи № 199/6713/14-ц (Провадження № 14-92 цс 19), за змістом частини другої статті 44 ЦПК України перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Таким чином, неодноразова неявка представника позивача, яким було ініційовано судовий спір, без поважних причин у судові засідання цілком об`єктивно розцінюється судом як зловживання позивачем своїми процесуальними правами, що є неприпустимим.

Зважаючи на те, що справа тривалий час перебувала на розгляді в суді, розгляд справи неодноразово відкладався, позивач належним чином була повідомлена про призначення справи до розгляду, про дату та час розгляду справи, неодноразово ні вона, ні її представник не з`явилися у судове засідання, про поважність причин неявки суд не повідомили, а тому суд вважає за можливе постановити ухвалу відповідно до вимог ст. 260 ЦПК України, якою залишити позов без розгляду.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що залишення заяви без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень частини другої статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

Керуючись ч.2 ст.247, ст. 257 ч.1 п.3, ст.260,261,354,355 ЦПК України, суд ,-

постановив:

позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Флексіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду в порядок та строки, передбачені ст.ст.354,355 ЦПК України.

Суддя Мармаш В.Я.