Провадження № 2/625/36/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" червня 2022 р. с. Різуненкове

Коломацький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Скляренка М.О.,

за участю секретаря судового засідання Талавирі С.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Коломацького районного суду Харківської області із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд розірвати шлюб, що укладений між нею та відповідачем 30 серпня 2017 року, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ'янському районах у місті Харкові Головного управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 395.

В обґрунтування заявленої вимоги позивачка вказує, що подружнє життя в неї з відповідачем є невдалим у зв`язку із непоодинокими випадками зради чоловіка, разом із ОСОБА_2 вони не проживають, не спілкуються та не ведуть спільного господарства. Майнових спорів і спорів з приводу місця проживання, виховання та утримання дитини ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також намірів зберегти сімейні відносини вони не мають.

У зв`язку з вищевказаним позивачка просила позов задовольнити.

Відповідною ухвалою, постановленою суддею Коломацького районного суду Харківської області 06 червня 2022 року, відкрито провадження у справі за вказаним вище позовом і справу призначено до розгляду у судовому засіданні.

Будь-які процесуальні дії, як то забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо, не вчинялися.

Будучи належним чином повідомленою про місце, дату і час розгляду справи (а.с. 28), позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, при цьому подала до суду заяву за вх. № 519/01-54/22 від 11 травня 2022 року (а.с. 14), в якій просила суд провести розгляд справи за її відсутності, а також повідомила про підтримання нею заявлених вимог та вказала, що вона наполягає на задоволенні позову.

Відповідач ОСОБА_2 також в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином (а.с. 29). При цьому через канцелярію суду відповідачем подано заяву за вх. № 697/01-54/22 від 29 червня 2022 року (а.с.26), в якій просив розгляд справи провести за його відсутності.

Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено право учасника справи заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, за правилами, визначеними ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, врахувавши позиції сторін, викладенні у їх відповідних заявах, та з`ясувавши всі фактичні обставини, якими обґрунтовуються заявлені позивачкою вимоги, суд приходить до висновку про їх обґрунтованість та необхідність задоволення позову з наступних підстав.

Так, відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 30 серпня 2017 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ'янському районах у місті Харкові Головного управління юстиції у Харківській області, 30 серпня 2017 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , укладений шлюб, прізвище дружини після одруження змінено на « ОСОБА_5 », про що складено відповідний актовий запис за № 395 (а.с.05).

Із свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 17 липня 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області(а.с. 12), вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народився син - ОСОБА_3 .

Сімейне життя не склалося, подружніх стосунків сторони не підтримують, разом не проживають, спільного домашнього господарства не ведуть.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог суд виходить з наступного.

Згідно ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Відповідно до ст. 1 СК України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.

Такі положення національного законодавства України відповідають ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд керується вимогами чинного законодавства України стосовно добровільності шлюбу як однієї із основних його засад, розуміючи поняття шлюбу в контексті сімейного союзу, де слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу та його добровільний характер.

При цьому суд зазначає, що шлюб припиняється шляхом його розірвання внаслідок стійкого розладу подружніх стосунків шляхом реалізації права одним із подружжя на пред`явлення відповідного позову. Повага до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потребує прояву іншим із подружжя власної гідності та самоповаги.

З огляду на те, що позивачка, не маючи наміру зберегти шлюб із відповідачем, скористалася своїм гарантованим правом та звернулася до суду із відповідним позовом про розірвання шлюбу й наполягає на його задоволенні, взявши до уваги те, що збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між сторонами суперечитиме їх інтересам та інтересам їх дитини, в зв`язку з чим існують визначені законом підстави для ухвалення рішення про задоволення позову.

За змістом ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.

Судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України суд вважає за необхідне покласти на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.12, 81, 279, 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений 30 серпня 2017 року між ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ'янському районах у місті Харкові Головного управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 395, розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , залишити прізвище « ОСОБА_5 ».

Стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий 28 квітня 2000 року Жовтневим РВ ХМУ УМВС України в Харківській області, індивідуальний податковий номер: НОМЕР_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт № НОМЕР_5 , виданий 14 листопада 2017 року ( орган, що видав паспорт: 6323), індивідуальний податковий номер: НОМЕР_6 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_4 ,витрати зі сплати судового збору в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 ( орок) копійок.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 30 червня 2022 року.

Суддя: М.О. Скляренко