КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/3244/2022
У Х В А Л А

30 червня 2022 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 13 березня 2020 року у справі за позовом Національної академії державного управління при Президентові України до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за проживання в гуртожитку та за об`єднаним позовом Національної академії державного управління при Президентові України до ОСОБА_1 про виселення з гуртожитку,

встановив:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 16 березня 2020 року задоволено позов Національної академії державного управління при Президентові України до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за проживання в гуртожитку та за об`єднаним позовом Національної академії державного управління при Президентові України до ОСОБА_1 про виселення з гуртожитку.

Виселено ОСОБА_1 з кімнати № 210 гуртожитку готельного типу № 2 Національної академії державного управління при Президентові України без надання іншого житла.

Стягнутоз ОСОБА_1 на користь Національної академії державного управління при Президентові України заборгованість за проживання в гуртожитку у розмірі 19168,92 грн. та 1762 грн. судового збору.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 10 листопада 2021 року залишено без задоволення заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 16 березня 2020 року.

Не погоджуючись з заочним рішенням, 08 грудня 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргудо Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 грудня 2021 року витребувано матеріали даної цивільної справи №761/27760/18, оскільки апеляційна скарга була подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції та матеріали цивільної справи відсутні, у зв`язку з чим суд апеляційної інстанції був позбавлений можливості вирішити питання про дотримання скаржником положень ст. 356 ЦПК України.

27 червня 2022 року до Київського апеляційного суду надійшли матеріали вказаної цивільної справи № 761/27760/18.

Апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

В апеляційній скарзі представник скаржника посилається на те, що на підставі п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» скаржник звільнений від сплати судового збору як учасник бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 виданим 19 жовтня 2015 року.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Частиною 2 статті 22 цього Закону визначено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору щодо вимог, подібних до тих, з якими ОСОБА_1 звернувся у цій справі.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17.

Разом з тим, скаржник та його представник обґрунтовуючи апеляційну скаргу не посилаються на положення ст. 12, 22 Закону № 3551-XII.

З матеріалів справи вбачається, що предметом розгляду даної справи є виселення з гуртожитку та стягнення заборгованості за проживання в гуртожитку, який не пов`язаний з порушенням права позивача щодо соціального захисту як учасника бойових дій в розумінні Закону України «Про судовий збір» та Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, а тому судовий збір за подання позивачем апеляційної скарги у цій справі підлягає сплаті.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить виселити відповідача з кімнати № 210 гуртожитку готельного типу № 2 Національної академії державного управління при Президентові України без надання іншого житла та стягнути з відповідача заборгованість за проживання в гуртожитку у розмірі 19 168, 92 грн.

Згідно з пп. 1 п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становила (станом на 2018 рік) 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1762 грн.) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (616 700 грн.).

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч.4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспрорюваних сум).

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити 1762 грн.х 150% = 2643 грн.

Тому, скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 2643 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 13 березня 2020 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук