Справа №:755/2069/20
Провадження №: 2/755/4466/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" липня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Гаврилової О.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 в новій редакції, подану в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд: вселити неповнолітню ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до квартири за адресою:

АДРЕСА_1 ; зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди відносно ОСОБА_2 у користуванні квартирою за адресою: АДРЕСА_1 ; зобов`язати ОСОБА_3 надати ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , дублікат ключів від квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 13 березня 2020 року відкрито провадження в даній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 16 квітня 2020 року зупинено провадження у справі №755/2069/20 за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у м.Києві, про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення до набрання законної сили судовим рішенням у цивільній справі №755/20478/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , законний представник відповідача ОСОБА_1 , третя особа - Орган опіки та піклування Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 10 серпня 2020 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення провадження у справі.

Ухвалою Дніпровського районного суд міста Києва від 04 липня 2022 року поновлено провадження у даній справі.

13 травня 2020 року від ОСОБА_1 надійшла позовна заява до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення в новій редакції.

Згідно заявлених у вказаній позовній заяві в новій редакції вимог, ОСОБА_1 просить суд стягнути з ОСОБА_3 на свою користь додаткові витрати на дитину у розмірі 52 250,00 грн.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви в новій редакції та матеріали справи, суд приходить до наступного.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Підстава позову - обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Предмет позову - матеріально-правові вимоги позивача до відповідача.

Отже, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Статтею 49 ЦПК України визначені процесуальні права та обов`язки сторін, згідно яких, серед іншого, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру, що містить кількісні показники (стягнення коштів тощо). Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення кількості вимог, то фактично йдеться про подання іншого позову.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову, як і доповнення позову новою (додатковою) позовною вимогою, не допускається.

Чинним цивільним процесуальним законом не передбачено також подання позову в новій редакції.

Згідно правової позиції викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі №923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі №925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі №925/186/19, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Крім того, в постанові Верховного суду від 09 липня 2020 року у справі №922/404/19 викладено наступну правову позицію.

Відповідно до частини першої статті 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про збільшення розміру позовних вимог до вже поданого позову чинним Господарським процесуальним кодексом України не передбачено.

Згідно вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частина 1 ст. 188 ЦПК України містить положення ідентичні положенням ч.1 ст. 173 ГПК України.

Відтак доповнення позову новою (додатковою) позовною вимогою, одночасна зміна як предмету так і підстав позову не допускається.

Проте, позовна заява в новій редакції фактично містить нову самостійну та єдину вимогу майнового характеру - стягнення додаткових витрат на дитину.

Крім того, в поданій позовній заяві в новій редакції фактично змінено не лише предмет позовних вимог, а й підстави позову, що виходячи з конструкції ч.3 ст.49 ЦПК України, також не допускається.

При цьому з позовною заявою в новій редакції ОСОБА_1 звертається вже не в інтересах неповнолітньої дитини, а як позивач.

Також слід зазначити, що рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 11 листопада 2020 року в задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення додаткових витрат на неповнолітню дитину - відмовлено.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає визначених законом підстав для прийняття позовної заяви в новій редакції.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 4, 8, 10, 12, 13, 14, 49, 175, 188, 258-261, 352-354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

У прийнятті позовної заяви в новій редакції, поданій в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки, встановлені ст. 354 ЦПК України.

Суддя: