Справа № 369/2190/22
Провадження №2-ві/369/12/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.06.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі головуючого судді Янченка А.В., за участі секретаря судового засідання Безкоровайної М.Л., розглянувши у письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дубас Т.В. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Вишневої міської ради Київської області, Бучанської районної державної адміністрації Київської області про визнання права власності на земельну ділянку за набувальною давністю,

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Вишневої міської ради Київської області, Бучанської районної державної адміністрації Київської області про визнання права власності на земельну ділянку за набувальною давністю.

27.06.2022 року до суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про відвід головуючій судді Дубас Т.В. в порядку ст. 36 ЦПК України.

Дана заява мотивована тим, що у заявника виникають сумніви в упередженості судді Дубас Тетяни Володимирівни, оскільки суддею постановлено ухвалу суду про відкриття провадження у порядку загального позовного провадження, хоча він просив розгляд справи проводити у спрощеному порядку. Також ухвала суду про відкриття провадження була невчасно опублікована у єдиному державному реєстрі судових рішень.

Таким чином на підставі вищевказаного просив суд відвести суддю Дубас Т.В. від розгляду даної справи.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 червня 2022 року визнано необгрунтованим заявлений відвід, передано заяву про відвід судді для розгляду іншому судді, визначеному в порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України..

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.06.2022 року вказану заяву передано до розгляду судді Янченку А.В.

Згідно з ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Розглянувши заяву про відвід, суд дійшов висновку про безпідставність такого відводу з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Надаючи оцінку доводам заявника, суддя відзначає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який з-поміж іншого обґрунтує будь-яке висунуте проти нього кримінальне обвинувачення.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ зазначив, що безсторонність суду означає відсутність упередженості та включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії.

Визначаючи суб`єктивну складову зазначеного поняття, ЄСПЛ у справі «Хаушильд проти Данії» визначив, що у ході перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Таким чином, критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.

Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Таким чином, безсторонність судді може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суддя перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.

ЄСПЛ у справі «Хаушильд проти Данії» зазначив, що суддя вважається неупередженим, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Крім того, поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Отже, при вирішенні питання відводу судді слід виходити із комплексної оцінки поняття неупередженості судді. Обставинами, що викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, можуть бути незаконні дії судді під час розгляду справи, висловлення думки щодо обґрунтованості вимог, що розглядаються, особистих якостей учасників процесу, ігнорування законних інтересів сторони, створення перешкод для реалізації процесуальних прав, неоднакове ставлення до сторін, нетактовна поведінка судді. Для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони мають бути доведені.

Дослідивши матеріали справи суд не погоджується з доводами заявника, оскільки особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

Судом встановлено, що посилання заявника на порушення суддею Дубас Т.В. норм процесуального права під час здійснення правосуддя, не знайшли свого підтвердження під час дослідження матеріалів справи.

А тому, враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про безпідставність заяви ОСОБА_1 про відвід судді Дубас Т.В. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Вишневої міської ради Київської області, Бучанської районної державної адміністрації Київської області про визнання права власності на земельну ділянку за набувальною давністю, що є підставою для відмови у задоволенні заяви.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 36, 37, 39, 40 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Дубас Т.В. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Вишневої міської ради Київської області, Бучанської районної державної адміністрації Київської області про визнання права власності на земельну ділянку за набувальною давністю - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Янченко