Дата документу 14.02.2022
ЄУ № 942/638/20
Провадження №2/942/5/22
14 лютого 2022 року смт. Новопсков
Новопсковський районний суд Луганської області у складі судді Чалого А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,
В провадженні Новопсковського районного суду Луганської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, зокрема, позивач просить визнати за нею право власності на Ѕ частини житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
21.01.2022 до Новопсковського районного суду Луганської області звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , та просить суд визнати житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 122,4 кв.м., житловою площею 81,7 кв.м. спільною сумісною власністю ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .
Ухвалою Новопсковського районного суду Луганської області від 26.01.2022 позовну заяву ОСОБА_4 залишено без руху через невідповідність позовної заяви вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.
Зокрема, у вказаній вище ухвалі суду зазначено, що позивачем не сплачено судовий збір за подання позову у розмірі 10 000,00 грн.
10.02.2022 на адресу суду надійшла заява про вступ у справу як третьої особи, в якій ОСОБА_4 просить суд звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви, посилаючись не, то, що за попередній рік вона отримала пенсію за віком у розмірі 43 158,60 грн., інших доходів вона не має, будь-яку діяльність, у тому числі підприємницьку вона не здійснює, у зв`язку з її старечим віком та станом здоров`я вільних коштів на сплату судового збору не має.
Дослідивши доводи заяви, суд дійшов висновку, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Згідно з ч.ч. 1,3, ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Вищезазначені норми закріплюють дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.
Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.
Враховуючи, що предметом спору є будинок, вартість якого складає 1 000 000, 00 грн., наведені заявником доводи та надані у їх підтвердження докази не можна визнати такими, що з достовірністю підтверджують скрутний майновий стан заявника, який унеможливлює сплату судового збору, оскільки ОСОБА_4 не надає відомостей про наявність чи відсутність у неї нерухомого майна, банківських рахунків, інших актів, суд не має даних про склад сім`ї тощо.
Вказане ґрунтується на такій конституційній засаді судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом (стаття 129 Конституції України) та узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.
За таких обставин, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити. Разом з тим, суд зазначає, що ОСОБА_4 не позбавлена можливості заявити клопотання про відстрочення розміру судового збору або розстрочення його сплати, зменшення його розміру за визначених законом умов.
Згідно з ч. 2 ст. 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Таким чином, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_4 строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме подати інші докази на підтвердження зазначених нею обставин щодо майнового стану або документи, що підтверджують сплату судового збору.
Керуючись ст.ст. 12, 127, 175, 177, 187 ЦПК України, суд
Надати ОСОБА_1 додатковий строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.В. Чалий