Справа № 588/966/21
Провадження № 2/588/18/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 червня 2022 року м.Тростянець

Тростянецький районний суд Сумської області у складі головуючого судді Огієнка О.О., за участю секретаря судових засідань Лободи Т.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно набутих коштів,

У С Т А Н О В И В:

17.06.2021 адвокат Борика О.О. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_2 із указаним позовом у якому просить суд стягнути із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 безпідставно отримані грошові кошти у розмірі 11725,13 грн, проценти за користування безпідставно отриманими грошовими коштами у розмірі 2554,87 грн, а також понесені судові витрати по сплаті судового збору та правничої допомоги.

Ухвалою суду від 25.06.2021 було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання позивач та його представник повторно не з`явилися та не повідомили суд про причину неявки.

Представник відповідача також не з`явився у судове засідання та не повідомив суд про причину неявки.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

При розгляді справи суд керується принципом верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права (ст. 10 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Також Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Наслідки неявки позивача у судове засідання врегульовано положеннями ст. 223, 257 ЦПК України.

Так, згідно з ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже саме позивач повинен сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 та від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц.

Як вбачається із матеріалів справи, судові засідання у даній справі призначалися неодноразово, однак позивач та його представник у призначені судові засідання на 08.06.2022 та 28.06.2022 не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили та не подали заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Враховуючи вищенаведене, оскільки позивач та його представник повторно 28.06.2022 року не з`явилися у судове засідання, не повідомили про причини неявки та не подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, суд дійшов до висновку, що позов слід залишити без розгляду.

Також суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 4, 44, 131, 223, 257, 260, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно набутих коштів залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала суду складена і підписана суддею 28.06.2022.

Суддя О. О. Огієнко