Справа № 308/171/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

за участю:

секретаря Павлюх Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгороді в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін питання про прийняття до розгляду заяви представника позивача про уточнення предмета позову та уточнення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради, третя особа ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла позовна заява від ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 (далі позивач) до комунального підприємства «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради , місцезнаходження: 88000, м.Ужгород, вул.Проектна, буд.3 (далі відповідач), у якій позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 24686,32 грн.

Ухвалою від 06.01.2022 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

13.06.2022 до суду від представника позивача надійшла уточнена позовна заява, у якій він просить суд стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 295858,53 грн.

Заява обґрунтована тим, що при підготовці позовної заяви не було враховано ряд обставин, які стали відомі та зрозумілі позивачу лише після подання даного позову, а тому, як зазначає представник позивача, існує необхідність в «уточненні предмету позову» та «уточненні позовних вимог». Вказані обставини зумовлюють необхідність у вирішення питання про прийняття поданої заяви до провадження.

У судове засідання позивач не з`явився, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, від представника позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання за його відсутності.

У судове засідання відповідач явку уповноваженого представника не забезпечив, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подав.

У судове засідання третя особа не з`явилася, належним чином повідомлена про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подала.

Вирішуючи питання про прийняття до розгляду заяви представника позивача про уточнення предмета позову та позовних вимог, суд виходив із наступного.

Згідно з пунктом 5 частини диспозитивність частини 3 статті 2 ЦПК України належить до основних засада (принципів) цивільного судочинства.

За правилами статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Частиною 1 статі 49 ЦПК України встановлено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (частина 3 статті 49 ЦПК України).

Слід вказати на те, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 16 лютого 2022 року у справі №299/857/19.

У свою чергу, підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Визначаючи підставу позову як елемент його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Необхідно зауважити про те, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Суд звертає увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

-подання іншого (ще одного) позову);

-збільшення або зменшення розміру позовних вимог;

-об`єднання позовних вимог;

-зміну предмета або підстав позову.

У вимірі спірних правовідносин суд вказує на те, що фактичні обставини, якими позивача обґрунтовує заявлені позовні вимоги не змінилися, тобто подана «уточнююча» заява не стосується підстав позову.

Крім того, відповідна заява не передбачає також зміну предмета позову, оскільки спосіб захисту позивачем не змінювався, тобто, як до, так і після подання «уточнюючої» заяви позовні вимоги стосуються стягнення заподіяної позивачу шкоди.

Між тим, грошовий розмір заявлених до стягнення з відповідача на користь позивача збитків збільшився. Звідси, суд констатує, що подана представником позивача заява є заявою про збільшення позовних вимог.

Суд повторно наголошує на тому, що у справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання.

Відповідно до ухвали від 06.01.2022 про відкриття провадження судом прийнято процесуальне рішення розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження. Понад це, перше судове засідання призначено на 04.02.2022.

Отже, подання збільшення позовних вимог могло здійснюватися не пізніше, ніж 31.01.2022.

У свою чергу, представник позивача подав відповідну заяву лише 13.06.2022, тобто поза межами допустимо строку, детермінованого процесуальним законом. Як наслідок, суд доходить до висновку про неприйнятність поданої представником позивача.

Наслідком відмови у прийняття заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви особі, яка її подала.

Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність повернення заяви позивача про уточнення предмету позову та позовних вимог.

Керуючись статтями 2, 10, 42-43, 49, 248-250 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

заяву представника позивача про уточнення предмета позову та уточнення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради, третя особа ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТПповернути представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя В.Й. Данко