УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" червня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Шаренко С.Л.,

при секретарі - Вареник К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова в порядку спрощеного позовного провадження питання щодо прийняття до спільного розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину, -

ВСТАНОВИВ:

16.12.2021 позивачка ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 , у якому просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходу), до досягнення дитиною повноліття.

02.02.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з зустрічним позовом до ОСОБА_2 , в якому просив суд виключити запис (відомості) про нього, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька з актового запису № 2931 від 10.10.2020 року, вчиненого у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про народження ОСОБА_3 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали до суду заяву про розгляд справи без їх участі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що слід відмовити в прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини, при цьому виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 136 Сімейного кодексу України особа, яка записана батьком дитини, відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 Сімейного кодексу України, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

У відповідності до частини 1 статті 122 Сімейного кодексу України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Відповідно до частини 2 статті 125 Сімейного кодексу України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини.

Згідно ст. 140 СК України стягнення з особи, яка записана батьком, матір`ю, аліментів на дитину не є перешкодою для звернення до суду з позовом про виключення відомостей про неї як батька, матері дитини з актового запису про її народження.

Звертаючись до суду з зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 просить призначити судову молекулярно-генетичну експертизу, що є підставою для зупинення провадження у справі на час проведення експертизи.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 07 травня 2009 року по справі «Калачова проти російської федерації» зазначено, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 252 ЦПК України не допускається зупинення провадження у справі про стягнення аліментів з підстави наявності спору про батьківство (материнство), визначення місця проживання дитини, про участь одного з батьків або родичів у вихованні дитини, спілкуванні з дитиною.

У відповідності до ч.2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільно-процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. №2, недоцільно об`єднувати в одне провадження вимоги, сумісний розгляд яких ускладнює вирішення справи та призводить до затягування судового процесу.

Незважаючи на те, що первісний і зустрічний позови виникли із сімейних правовідносин, однак їх спільний розгляд суд вважає недоцільним, оскільки з`ясуванню у цих спорах підлягають різні обставини, відтак, сумісний їх розгляд призведе до затягування розгляду справи.

Так, у відповідності до ст. 157 ЦПК України встановлюється різні строки для розгляду справ про стягнення аліментів та оспорювання батьківства.

Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Виходячи з наведеного та враховуючи інтереси дитини, які є першочерговими, суд вважає за необхідне відмовити відповідачу у прийняті до розгляду з первісним позовом його вимоги про оспорювання батьківства.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

У зв`язку з наведеним, зустрічну позовну заяву слід повернути ОСОБА_1 , роз`яснивши йому право звернення до суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.193, 194, 247, 260, 261, 274, 353 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у прийнятті зустрічного позову до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини до спільного розгляду із позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини повернути позивачу, ро`яснивши йому право звернення до суду в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шаренко С.Л.