ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

20 червня 2022 року м. Фастів Київської облласті

Суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевська Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про визнання права власності у порядку спадкування та стягнення грошових коштів,-

в с т а н о в и в:

Через систему «Електронний суд» представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ракицька Ірина Миколаївна звернулась до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про визнання права власності у порядку спадкування та стягнення грошових коштів. Позивач в своїх позовних вимогах посилається на те, що вона є спадкоємцем першої черги після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та сестри ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , інших спадкоємців немає тому позивач звернулась до нотаріальної контори з питанням видачі свідоцтв про прийняття спадщини у вигляді недоотриманої матір`ю та сестрою пенсії за певний період. Приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Леденьовим І.С. видано Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

При цьому, позивач не погоджується з періодом, а відповідно і з розміром недоотриманої пенсії, що переходить у спадок, оскільки вважає, що мати ОСОБА_2 не отримувала пенсію з 01.07.2017 по 28.09.2017, а сестра ОСОБА_3 не отримувала пенсію з 01.07.2014 по 28.09.2017.

Отже звернення до пенсійного фонду ні до чого не призвело, але документи на вказане спадкове майно (кошти з пенсійного фонду) оформити потрібно і позивач оформити вказане бажає шляхом подання позову до суду про визнання права власності в порядку спадкування по законом після смерті матері та сестри та просить суд зобов`язати відповідача - Пенсійний фонд вчинити певні дії, оскільки іншим чином поновити свої спадкові права неможливо. Виник спір, який в добровільному досудовому порядку вирішено не було, позивач вважає, що його права порушено, а тому вимушена звертатися з позовом до суду. Позивач просила суд визнати за нею право власності на вказане майно спадкові кошти в порядку спадкування за законом.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Перевіривши заяву і додані до неї документи, суддя вважає, що у відкритті провадження слід відмовити виходячи з наступного.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, спір виник через відмову відповідача надати на запит адвоката Ракицької І.М. та нотаріуса інформацію про повний період (без обмеження строком) протягом якого не виплачувалась пенсія ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , не повідомлено розміру нарахованої суми пенсії, на виплату якої ОСОБА_3 та ОСОБА_2 мали право, але не отримували, у зв`язку з чим, позивач вважає дії відповідача - ГУ ПФУ в Київській області протиправними та такими, що порушують права позивача.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Як передбачено законодавцем у ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.4 КАС України, публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Відповідно до роз`яснень наданих судам у п.3 Постанови пленуму ВАСУ від 20.05.2013 № 8, суди повинні звертати увагу на те, що спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб`єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

ПФУ (його територіальні органи) є суб`єктом владних повноважень, наділеним владними управлінськими функціями у сфері пенсійного забезпечення.

Відповідно до частини другої статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи, а згідно з пунктом 3 частини шостої цієї ж статті для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Частиною першою ст. 5 КАС України передбачено право кожної особи звернутися до адміністративного суду, якщо вона вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

З огляду на встановлені у справі обставини та наведені вимоги закону, враховуючи постанову Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі № 287/167/18-ц провадження № 14-505 цс 19, суд приходить до висновку про відмову у відкритті провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України, оскільки заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та має розглядатися за правилами адміністративного судочинства.

Пенсійний фонд України (його територіальні органи) є суб`єктом владних повноважень, наділеним владними управлінськими функціями у сфері пенсійного забезпечення.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 20 КАС України окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті.

У зв`язку з цим, заявник має можливість реалізувати своє право на доступ до правосуддя шляхом звернення із зазначеним позовом до відповідного адміністративного суду.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 4, 19, 186, 260, 261 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про визнання права власності у порядку спадкування та стягнення грошових коштів.

До ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, що надсилається позивачеві, додаються позовні матеріали. Копія позовної заяви залишається в суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Л.М.Ковалевська