Справа № 309/2981/18
Провадження № 2/309/9/20
У Х В А Л А

10 лютого 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Піцура Я.Я.

за участю секретаря судового засідання Губаль Г.М.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

представника третіх осіб ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про витребування доказів та призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та позовом третіх осіб із самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_6 , ОСОБА_7 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання права на користування житловим приміщенням та виключення його з розподілу спільного сумісного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Хустського районного суду Закарпатської області знаходиться вище зазначена справа.

Під час судового розгляду справи представником відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 заявлено клопотання про витребування доказів та призначення по справі повторної судової будівельно-технічної експертизи. Клопотання мотивує тим, що результати первинної експертизи не відповідають первинним даним, а саме експертом було обіцяно 3 варіанти розподілу, а надано лише 2, то є необхідність призначення повторної будівельно-технічної експертизи. Також для проведення експертизи слід витребувати з Хустського ДПТІ копію інвентарної справи на будинок АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 підтримала подане її представником клопотання. Вважає, що слід призначити повторну експертизу, оскільки експертом фактично надано лише один варіант розподілу будинку.

Представник позивача ОСОБА_1 категорично заперечив проти задоволення таких клопотань, пославшись на те, що воно заявлене вже на стадії судового розгляду і ніщо не перешкоджало заявляти їх на підготовчому судовому засіданні. Вважає, що дані клопотання спрямовані на затягування розгляду справи, яка розглядається ще з 2018 року.

Представник третіх осіб ОСОБА_4 підтримала подані клопотання та просила їх задовольнити. Вважає, що слід призначити повторну експертизу для встановлення інших варіантів розподілу, що відповідатиме інтересам дітей, яких вона представляє.

Суд, заслухавши думку учасників справи, з приводу заявлених клопотань констатує наступне.

Суд враховує принцип змагальності цивільного судочинства, що закріплений в ст. 12 ЦПК України, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до частин 2, 3, 8 статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

А згідно ст. 84 ЦПК України клопотання про витребування доказів повинно бути подано у строк, зазначений у ч.ч.2,3 ст. 84 ЦПК України, тобто для відповідача у справі разом з поданням відзиву (у строк для подання відзиву).

За приписами частини 2 статті 116 ЦПК України, призначення експертизи у справі є способом забезпечення доказів у справі, що здійснюється судом за заявою учасника справи.

Аналіз норм ЦПК України дозволяє зробити висновок про те, що судова експертиза є одним із видів доказів та може призначатися судом за його ініціативою у випадку, коли суд вважає, що має дійсну потребу у спеціальних знаннях для встановлення певних фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Частиною 1 статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави..

Відповідно до статті 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд серед іншого вирішує питання про призначення експертизи.

Відповідно до статті 209 ЦПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів.

Таким чином питання про призначення судової експертизи має порушуватись стороною на стадії підготовчого засідання.

Завданнями ж розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Суд звертає увагу на те, що 24травня 2021 року судом розпочато розгляд даної справи по суті. На стадії судового процесу розгляд справи по суті, як за правилами ЦПК України чинного до 15.12.2017 р., так і за правилами нині діючого ЦПК України, докази, в тому числі висновки експертів, не надаються, судом не витребовуються та судом не приймаються, а клопотання про забезпечення доказів, в тому числі шляхом призначення експертиз та витребування документів, не розглядаються, за винятком випадків коли сторона обґрунтує поважність причин недодання такого доказу або ж заявлення відповідного клопотання на стадії підготовчого провадження.

Відповідно до статті 222 ЦПК України, розпочавши розгляд справи по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Крім того, суд звертає увагу на те, що призначення експертизи є підставою для зупинення провадження у справі на підставі пункту 5 частини 1 статті 252ЦПК України, проте, провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 цього кодексу (ч.1 ст. 210 ЦПК України).

Відповідно до частини 1, 2 статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Пунктами 4, 5 частини 5 вказаної статті передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що чинний ЦПК України, спрямований на забезпечення своєчасності розгляду справ та правової визначеності, унеможливлення зловживання процесуальними правами та підвищення ефективності судочинства в цілому, з огляду на що встановлено точний порядок та присічні строки вчинення процесуальних дій, чіткі стадії судового процесу, розумні обмеження, в тому числі щодо подання доказів. Саме тому всі процесуальні дії суду та учасників процесу повинні вчинятися своєчасно з тим, щоб під час підготовки справи до розгляду не залишилося невирішених питань, які можуть затримати розгляд справи по суті.

Суд звертає увагу на те, що провадження у даній цивільній справі було відкрито ще 30.11.2018 року. Первісна будівельно-технічна експертиза у дані справі проведена 05.10.2020 року, така повернулася до суду 15.10.2020 року і 16.10.2020 року судом було відновлено провадження у справі. Копію такої експертизи відповідач ОСОБА_2 отримала у січні 2021 року, про що власноручно розписалася на поданій нею заяві (Том 2, а.с.182).

Підготовче провадження у справі було закрито ухвалою від 12.05.2021 року. При цьому у даному судовому засіданні, головуючим у справі з`ясовувалось чи ознайомлені учасники справи з висновком експертизи від 05.10.2020, на що всі учасники справи відповіли ствердно. Також судом з`ясовувалася думку учасників справи щодо наявності клопотань про призначення у справі додаткової чи повторної експертизи, на що ОСОБА_2 відповіла, що не буде подавати такого клопотання у зв`язку з відсутністю у неї коштів. Загалом у даному судовому засіданні не заявлялося жодних клопотань пов`язаних з отриманням нових чи додаткових доказів, як не виявлялося намірів подавати такі клопотання. Після закриття судом підготовчого судового засідання, розпочався розгляду справи по суті, в ході якого судом було досліджено всі докази зібрані на стадії, у том у числі й висновок експерта від 05.10.2020. За результатом дослідження висновку експерта у судовому засіданні від 06.10.2021 ОСОБА_2 , було заявлено клопотання про виклик експерта в судове засідання для роз`яснення висновку, і таке клопотання судом було задоволено. Наступні судові засідання від 19.10.2021, 17.11.2021, 20.12.2021 відкладалися у тому числі й у зв`язку з неявкою судового експерта Корчинського Р.Б. Після чого 20.01.2022 року експерт Корчинський Р.Б. у судовому засіданні надав роз`яснення щодо складеного ним висновку експерта від 05.10.2020.

Відтак, суд констатує, що відповідач ОСОБА_2 на момент закриття підготовчого судового засідання була достеменно ознайомлена з висновком експертизи №143 від 05.10.2020 року та її змістом, зокрема що експертом запропоновано лише один варіант розподілу будинку, і до закриття підготовчого судового засідання клопотань про призначення у справі додаткової чи повторної експертизи, які могли б дати інші варіанти розподілу будинку, - не заявляла, хоча не позбавлена була такої можливості.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 пояснила, що клопотання про призначення експертизи на стадії підготовчого провадження нею не заявлялось, оскільки вона вважала, що внаслідок допиту експерта, той зможе надати і якісь інші варіанти розподілу будинку, які її влаштують, і тому лише після допиту експерта нею (її представником) заявлені відповідні клопотання.

Водночас згідно ч. 5 ст. 102 ЦПК України суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. Також, згідно ч. 2 ст. 239 ЦПК України, для роз`яснення і доповнення висновку експерту можуть бути поставлені питання.

Під роз`ясненням висновку експерта необхіднорозуміти надання ним показань щодо відомостей,що уточнюють і розкривають зміст і значення такихположень: відомості про науково-технічні засоби,які використовувалися в експертизі, про виявлені

ознаки досліджуваних об`єктів, спеціальні терміниі формулювання тексту; у з`ясуванні придатностінаданих об`єктів для дослідження та дачі висновку;

особливості підготовки об`єктів для дослідження,умови відбору експериментальних зразків, кількісних і якісних змін об`єктів після проведення їхдослідження; причини обрання застосованої методики дослідження або відмови від неї та методикабо методів дослідження об`єктів; суперечності міждослідною частиною і заключними висновками;критерії оцінки ознак, які експерт використав у проміжних і заключних висновках тощо.Доповнення ж висновку експерта передбачає поглиблення змісту окремих його частин шляхом формулювання й обґрунтування експертом додатковихтверджень, які не мають характеру висновків, ґрунтуються на результатах проведеного дослідженнята не потребують додаткових досліджень.

Отже за результатом допиту надання в судовому засіданні експертом пояснень щодо висновку експерта, апріорі неможливе було надання ним якихось інших варіантів розподілу будинку, крім того, який ним запропонований у експертизі. При цьому, представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 на запитання суду відповів, що він усвідомлював, що за результатом роз`яснення експертом висновку, не може бути отримано якихось інших варіантів розподілу будинку.

Отже, такі посилання відповідача щодо невчасно подання клопотань судом до уваги не приймаються, оскільки допит експерта не міг змінити висновок експерта в частині кількості варіантів розподілу будинку, що відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 повинні були передбачити. А отже такі наведені відповідачем ОСОБА_2 причини невчасного подання клопотань судом визнаються неповажними.

Згідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 з клопотанням про поновлення або продовження пропущеного процесуального строку до суду не звертався, а наведені у судовому засіданні пояснення ОСОБА_8 причин пропуску строку для подання відповідних клопотань, судом визнані неповажними.

Таким чином, оскільки призначення експертизи з переліком запропонованих питань та витребування доказів є фактичним повернення справи на стадію підготовчого провадження, що є недопустимим на стадій розгляду по суті цивільної справи, а вказане клопотання подано до суду на стадії судового розгляду, то відповідно до положень ч. 1 ст. 126, ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає його без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, зловживання тими чи іншими процесуальними правами є недобросовісним здійсненням таких процесуальних прав.

Поведінка відповідача під час розгляду справи, а саме невчасна реалізація своїх процесуальних прав з подальшим прагненням домогтись повторного проведення вже закінченої стадії судового процесу, в сукупності можуть свідчити про недобросовісність відповідача та спрямованість його дій на затягування судового процесу.

За умовами ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відтак, оскільки судом здійснено сприяння учасникам судового процесу в реалізації ними прав, зокрема у підготовчому судовому засіданні з`ясовувалася думка щодо можливості призначення у справі додаткової чи повторної експертизи, чим відповідач ОСОБА_2 не скористалася, то процесуальні наслідки невчинення таких дій лежать саме на відповідачу ОСОБА_2 .

Керуючись ст. 12, 189, 126, 222 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про витребування доказів та призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 11.02.2022 року.

Суддя Хустського

районного суду: Піцур Я.Я.