Справа № 274/7854/21 Провадження № 2/0274/686/22 РІШЕННЯ
13.06.2022 м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б.,
за участю секретаря судового засідання Лободи В.Л.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна страхова компанія "Оранта" до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу,
І. Короткий зміст позовних вимог
Публічне акціонерне товариство "Національна акціонерна страхова компанія "Оранта", звернулося до суду з указаним позовом, у якому просить суд стягнути з відповідача виплачене страхове відшкодування в сумі 33 643,68 грн ; стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2270,00 грн.
Постановою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області відповідача визнано винним у вчиненні правопорушень, ст. 124, ч. 1 ст.130 КУпАП. До позивача звернувся потерпілий із письмовою заявою щодо виплати страхового відшкодування у зв`язку з ДТП, яка є страховим випадком відповідно до умов договору № АМ/7999179
Позивачем на підставі страхового акту та розрахунку суми страхового відшкодування здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 33 643,68 грн., з урахуванням франшизи 2000,00 грн.
Враховуючи, що відповідач під час скоєння ДТП керував автомобілем у стані алкогольного сп`яніння, страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив ДТП.
Вказане стало підставою для звернення до суду з позовом.
ІІ. Процедура та позиції сторін
Ухвалою суду від 28.12.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Сторони у судове засідання не з`явилися про день, час та місце розгляду справи.
Від представника позивача ОСОБА_3 у матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судові засідання не з`являвся, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, судові повістки направлялись за зареєстрованим місцем проживання відповідача. Окрім того, судом в порядку, передбаченому ч. 11 ст. 128 ЦПК України було здійснено виклик відповідача через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст.ст. 211, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін і ухвалити заочне рішення.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню
Відповідно до частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Частиною другою статті 1187 ЦК України встановлено, що шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
За змістом частини першої статті 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченою відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів здійснюється, зокрема, з метою забезпечення відшкодування шкоди майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та захисту майнових інтересів страхувальників (стаття 3 Закону України Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (далі - Закон № 2443 VIII).
Об`єктом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров`ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу (стаття 5 Закону № 2443 VIII ).
Згідно до статті 6 Закону № 2443 VIII страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону № 2443 VIII у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.
Пунктом 36.2 статті 36.2 Закону № 2443 VIII передбачено, що страховик має право здійснювати виплати без проведення експертизи (у тому числі шляхом перерахування коштів особам, які надають послуги з ремонту пошкодженого майна), якщо за результатами проведеного ним огляду пошкодженого майна страховик i потерпілий досягли згоди про розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування i не наполягають на проведенні оцінки, експертизи пошкодженого майна.
У випадках, коли деліктні відносини поєднуються з відносинами обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, боржником у деліктному зобов`язанні в межах суми страхового відшкодування виступає страховик завдавача шкоди. Цей страховик, хоч і не завдав шкоди, але є зобов`язаним суб`єктом перед потерпілим, якому він виплачує страхове відшкодування замість завдавача шкоди у передбаченому Закону № 2443 VIII порядку. Після такої виплати деліктне зобов`язання припиняється його належним виконанням страховиком завдавача шкоди замість останнього. За умов, передбачених у статті 38 вказаного Закону , цей страховик набуває право зворотної вимоги (регрес) до завдавача шкоди на суму виплаченого потерпілому страхового відшкодування.
Згідно з підпунктом в пункту 38.1.1 статті 38 Закону № 2443 VIII страховик, після виплати страхового відшкодування, має право подавати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
Правовий аналіз зазначених вище норм закону дає підстави для висновку, що у страховика виникає право на звернення до суду з позовом в порядку регресу водія забезпеченого транспортного засобу за наявності таких умов: 1) страховик виплатив страхове відшкодування потерпілій особі; 2) водій є винним у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди; 3) винна особа дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишила місце пригоди чи відмовилася від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду
Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до наступного висновку
Судом встановлено, що постановою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 16.08.2019 у справі №274/4776/19 визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушень, передбачених ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП.
У вказаній постанові суд зазначає, що згідно протоколів, 28.07.2019 о 18-20 год. в с.Хажин Бердичівського району по вул.Братів Цилінських, 4 водій ОСОБА_1 , в порушення вимог п.п. 2.3 (б), 2.9 (а), 10.1, 10.2 ПДР України, керував автомобілем ВАЗ 2101, д.н.з. НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння, при цьому був неуважний, не впевнився у безпечності маневру та здійснив виїзд з прилеглої території на проїзну частину, не пропустивши транспортний засіб, який рухався по ній та допустив зіткнення з автомобілем КІА CEED д.н.з. НОМЕР_2 , внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження. Такими діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, відповідальність за які передбачена ст. 124 та ч. 1 ст. 130 КУпАП.
На час дорожньо-транспортної пригоди цивільно-правова відповідальність власника (водія) транспортного засобу ВАЗ 2101, д.н.з. НОМЕР_1 , була застрахована у ПАТ "НАСК "ОРАНТА".
V. Розподіл судових витрат
Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України , з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270,00 грн.
Керуючись 259,263-265,268,272,273,352,354 ЦПКУкраїни, суд
Позов Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна страхова компанія "Оранта" до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна страхова компанія "Оранта" судові витрати в розмірі 2 270 грн.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту.
Позивач, якому рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення повного тексту.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відомості про учасників справи:
Відповідач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Суддя Т.Б. Большакова