Справа № 201/9943/21
Провадження № 2/201/728/2022
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

09 червня 2022 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого - судді Наумової О.С., за участю секретаря судового засідання Моренко Д.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору позики недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

30 вересня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 про визнання договору позики недійсним.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим по справі визначено суддю Наумову О.С.

01 жовтня 2021 року судом був направлений запит до Відділу обліку та моніторингу інформації ГУДМС України в Дніпропетровській області відносно надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

У зв`язку із ненадходженням відповіді на запит, 15 грудня 2021 року судом був повторно направлений запит до Відділу обліку та моніторингу інформації ГУДМС України в Дніпропетровській області відносно надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Згідно з відповіддю, яка надійшла до суду 04 січня 2022 року, відповідач дійсно значиться зареєстрованим на території Соборного району м. Дніпра.

06 січня 2022 року ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Наумової О.С. позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду і відкрито провадження у цивільній справі № 201/9943/21, за загальними правилами позовного провадження.

Проведення підготовчого засідання було призначено на 10 лютого 2022 року, про що повідомлено сторони.

10 лютого 2022 року позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, докази чого наявні в матеріалах справи.

10 лютого 2022 року, за клопотанням відповідача ОСОБА_2 , проведення судового засідання відкладено 30 березня 2022 року.

30 березня 2022 року сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, докази чого наявні в матеріалах справи.

Судове засідання відкладено на 29 квітня 2022 року, про що повідомлено сторони.

28 квітня 2022 року позивач направив на електронну адресу суду клопотання про відкладення судового засідання, через об`єктивну неможливість прибуття позивача до суду, у зв`язку введення в Україні воєнного стану та його відсутністю у м. Дніпрі.

Клопотання позивача задоволено судом та слухання справи відкладено на 09 червня 2022 року.

03 червня 2022 року позивач направив на електронну адресу суду аналогічне клопотання про відкладення судового засідання, через об`єктивну неможливість прибуття позивача до суду, у зв`язку введення в Україні воєнного стану та його відсутністю у м. Дніпрі.

Щодо відкладення підготовчого засідання, зокрема через введення в Україні воєнного стану, то суд зазначає таке.

Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому строк дії воєнного стану було продовжено указами Президента України № 133/2022 від 14 березня 2022 року, № 259/2022 від 18 квітня 2022 року, № 341/2022 від 17 травня 2022 року (з 25 травня 2022 року строком на 90 діб).

Згідно зі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінено територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місце знаходження судів.

Отже, навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені.

Можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із воєнними діями, доцільне у випадку якщо це перешкоджає учасникам процесу прибути до суду.

Разом з тим, на території м. Дніпра Дніпропетровської області активних бойових дій немає, транспортне сполучення та засоби зв`язку працюють у звичайному режимі.

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська жодного дня з початку війни не припиняв своєї діяльності, здійснював і здійснює правосуддя.

Державна судова адміністрація розробила порядок проведення відеоконференцзв`язку під час судового засідання за участі сторін поза межами приміщення суду. Таким чином було передбачено використання системи EasyCon або інших доступних для суду та учасників судового процесу засобів, що забезпечують проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку.

Клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку позивачем не було заявлено.

Крім того, суд зауважує, що в разі неможливості особистої участі в судовому розгляді справи, позивач також не був обмежений у праві забезпечити участь у судовому засіданні свого представника.

Отже, суд відхиляє клопотання позивача про відкладення розгляду справи, зокрема через введення в Україні воєнного стану, оскільки на території м. Дніпра Дніпропетровської області активні воєнні дії не ведуться, транспортне сполучення не перекрито, а отже сам факт введення в Україні воєнного стану не є підставою для відкладення розгляду справ. Також суд звертає увагу на те, що позивачем у клопотанні не вказано конкретних обставин, які могли б перешкоджати прийняти участь у судовому засіданні.

Зазначено лише про те, що позивач не перебуває у м. Дніпрі, проте доказів заявленого до суду не надано. При цьому позивач мав можливість прийняти участь у судовому засіданні без особистого прибуття до приміщення суду з будь-якого іншого суду чи з використанням власних технічних засобів або направити до суду свого представника.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи за заявою від 03 червня 2022 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997р. № 475/97-ВР, передбачила право кожній фізичній або юридичній особі на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Частина п`ята ст. 223 ЦПК України визначає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду від 22.05.2019р. по справі №310/12817/13 викладено правову позицію з питання залишення позову без розгляду при повторній неявки позивача, не залежно від зазначеної причини, яка може бути поважною. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Позивач є ініціатором судового розгляду та інтерес в належному розгляді його позову має стимулювати його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, з огляду на повторну неявку позивача, представника в судові засідання; недоведеність поважності причин неявки в судове засідання; відсутність заяв про проведення розгляду справи за його відсутності, тому суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення позовної заяви без розгляду, у відповідності до положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору позики недійсним - залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя О.С. Наумова