Справа № 308/7454/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно п.п.4, 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до п. а п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений Постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014 № 358.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Позивач звертаючись до суду із даним позовом просить суд поділити спільне майно подружжя визнавши за нею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РН ОКПП НОМЕР_1 право власності на Ѕ частку житлового будинку в АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,1177 га, кадастровий номер земельної ділянки - :10:015:0047.

При цьому, зі змісту позовної заяви та із додатків доданих до неї вбачається, що ціну позову позивачем визначено у сумі: 126342,50 (сто двадцять шість тисяч триста сорок дві гривні) грн. 50 коп., вказуючи що така відповідає ринковій вартості частки житлового будинку, що оцінюється, а саме : житлового будинку в АДРЕСА_1 .

Разом із тим, до ціни позову не включено вартість земельної ділянки площею 0,1177 га, кадастровий номер земельної ділянки - :10:015:0047, право власності на Ѕ частку якої просить визнати за нею позивач. При цьому згідно договору купівлі-продажу вказаної земельної ділянки, від 10.10.2018 року, в якому зазначено, що згідно Звіту про експертне грошову оцінку земельної ділянки від 09.10.2018 року становить 40 336,00 грн. (сорок тисяч триста тридцять шість грн. 00 коп.). Слід вказати на те, що експертної оцінки щодо вартості земельної ділянки, станом на день звернення із даним позовом до суду, матеріали позовної заяви не містять.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2022 року становить 2481 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 2ст. 4 Закону України "Про судовий збір"за подання фізичною особою позову майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 992,40 грн. на 2022 рік) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 12 405,00 грн. на 2022 рік).

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

При цьому суд звертає увагу на те, що ціна позову повинна відповідати дійсній вартості майна саме на момент пред`явлення позову.

Враховуючи, що на момент пред`явлення позову встановити точну вартість спірної земельної ділянки не надається можливим, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

При цьому, суд враховує, що в додатках до позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1263 грн. 42 коп., що становить 1 % від заявленої позивачем ціни позову.

Проте як вказано вище, у ціну позову не включено, вартість спірної земельної ділянки. З огляду на вказане вважаю, що визначена позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна та момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо.

Відповідно до ч.2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

З огляду на вказане відповідно до ч.2 ст. 176 ЦПК України, суд вважає за необхідне попередньо визначити розмір судового збору з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. Таким чином, суд попередньо визначає розмір судового збору в розмірі 3000,00 грн. та з врахування сплаченого судового збору, позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 1 736,58 грн.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37975895; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0007493; Кодкласифікації доходів бюджету: 22030101.

Згідно роз`яснень, наданих у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ЦПК України. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

При зверненні до суду із вказаним позовом, позивач зазначає, що 10 жовтня 2018 року, під час перебування в шлюбі, вони із чоловіком придбали житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 , що доводиться договором купівлі-продажу житлового будинку від 10.10.2018 року № 2-431 посвідченого державним нотаріусом Ужгородської районної державної нотаріальної контори, ОСОБА_3 . Витяг з ДРРП від 10.10.2018 року № 140920287, номер запису про право власності 28322497.

За даним договором купівлі-продажу житлового будинку зазначено, що ОСОБА_4 продала, а ОСОБА_2 купив належний продавцю на праві приватної власності житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_1 . Житловий будинок знаходиться на земельній ділянці площею 0,1177 га, кадастровий номер земельної ділянки - :10:015:0047.

Разом із тим, до матеріалів справи не надано підтвердження вказаному, а саме договору купівлі житлового будинку. Натомість матеріали позовної заяви містять копію договору купівлі-продажу від 10.10.2018 року, саме земельної ділянки площею 0,1177 га, кадастровий номер земельної ділянки - :10:015:0047, що знаходиться за адресою: в АДРЕСА_1 . Також, до позовної заяви додано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, де вказано, що відповідач ОСОБА_2 , є власником земельної ділянки площею 0,1177 га, кадастровий номер земельної ділянки - :10:015:0047, що знаходиться за адресою: в АДРЕСА_1 . Вказаний витяг датовано 10.10.2018 року, тобто актуальної інформації щодо права власності на земельну ділянку матеріали позовної заяви не містять.

Слід звернути увагу і на те, що жодних документів, щодо придбання, набуття права власності, та відомостей щодо актуальної інформації про власників спірного житлового будинку, чи введений такий будинок в експлуатацію позивачем до суду не надано. До позовної заяви додано одну сторінку звіту про експертну оцінку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . № від 10.06.2022, де замовником та співвласником вказана позивач.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Наведене дає можливість дійти до однозначного висновку про те, що позовна заява надійшла до суду без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя,встановивши,що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175і177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175і177цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош