Справа № 756/3067/14-ц
Провадження № 4-с/756/10/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участі секретаря судового засідання - Гриненко Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність головного державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Мороз Л.Є. та зобов`язання вчинити певні дії, стягувач: ОСОБА_2 ,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з скаргою на бездіяльність головного державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Мороз Л.Є. та зобов`язання державного виконавця скасувати постанову про накладення арешту на зарплатний рахунок № НОМЕР_1 , який оформлено у АТ «Райффайзен Банк Аваль». У обґрунтування скарги зазначив, що на виконанні у Шевченківському РВ ДВС м. Києва ЦМУ МЮ ( м. Київ) перебуває виконавче провадження №43179664 з виконання виконавчого листа, виданого на підставі рішення Оболонського районного суду м. Києва №2/756/2175/14 про стягнення аліментів у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_1 щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Від працівників АТ «Райффайзен Банк Аваль» скаржнику стало відомо про те, що його зарплатний рахунок № НОМЕР_1 арештовано постановою державного виконавця. На підставі постанови про арешт коштів боржника у ВП №43179664 безпідставно та передчасно накладено арешт на грошові кошти, що містяться на зарплатному картковому рахунку № НОМЕР_1 , яка оформлена у АТ «Райффайзен Банк Аваль». Скаржник зазначає, що постанову про арешт коштів надати не може, оскільки йому вона не направлялась та у ЄДРВП відсутня. Скаржник також зазначає, що звертався із заявою про зняття арешту до керівника Шевченківського РВ ДВС ЦМУ МЮ (м. Київ), але відповіді так і не отримав. За таких обставин, ОСОБА_1 просить визнати бездіяльність державного виконавця Мороз Л.Є. протиправною та зобов`язати скасувати постанову про накладення арешту на зарплатний рахунок № НОМЕР_1 , який оформлено у АТ «Райффайзен Банк Аваль». Крім того, заявником було подано клопотання про витребування у Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) постанови про арешт коштів, яка була винесена в рамках виконавчого провадження №43179664 та направлена до АТ «Райффайзен Банк Аваль».

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 07.10.2021 поновлено строк для подання скарги ОСОБА_1 про бездіяльність головного державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Мороз Л.Є. та зобов`язання вчинити певні дії, стягувач: ОСОБА_2 та відкрито провадження у справі. Зобов`язано Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) надати копії належним чином засвідчених матеріалів виконавчого провадження №43179664, де стягувачем є ОСОБА_2 , а боржником - ОСОБА_1 . Запропонувати Головному державному виконавцю Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Мороз Л.Є. надати письмові пояснення з приводу вимог заявленої скарги з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються.

25.10.2021 на адресу суду Шевченківським відділом державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на виконання ухвали від 14.09.2021 у справі 756/3067/14-ц надійшли копії матеріалів ВП №43179664

13.12.2021 до суду від ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення, в яких зазначив, що оскільки серед витребуваних судом матеріалів виконавчого провадження була відсутня постанова про арешт коштів, скаржником було ініційовано запит до АТ «Райффайзен Банк Аваль» для отримання постанови на підставі якої було накладено арешт на його зарплатний рахунок. 23.11.2021 банком було надано копію постанови. Зазначається, зокрема, що 16.03.2021 було накладено арешт на рахунок, вказану постанову на адресу скаржника направлено не було. Згодом ОСОБА_1 стало відомо, що державним виконавцем винесено постанову про об`єднання виконавчих проваджень в зведене виконавче провадження. Станом на 13.12.2021 зведене виконавче провадження здійснюється державним виконавцем Мороз Л.Є.

На адресу Шевченківського РВ ДВС в м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) судом було направлено запит щодо отримання належним чином завіреної копії постанови про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні №64840213 від 16.03.2021 та матеріалів зведеного виконавчого провадження №65217242.

Станом на дату слухання справи, витребувані документи та матеріали до суду не надійшли.

Заявник в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд скарги у його відсутність, вимоги скарги підтримує та просить задовольнити, водночас до матеріалів заяви долучив постанову про відкриття виконавчого провадження №64840213 від 16.03.2021 та постанову про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні №64840213 від 16.03.2021.

Головний державний виконавець Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Мороз Л.Є. в судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Стягувач в судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Згідно ч. 2 ст. 450 ЦПК України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вивчивши письмові докази, встановив наступне.

Судом встановлено, що в провадженні Шевченківського РВ ДВС в м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) перебуває виконавче провадження № 64840213 з примусового виконання виконавчого листа № 2/756/4376/20 від 03.03.2021 року, виданого Оболонським районним судом м. Києва, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів в розмірі 179 980, 66 грн, а також виконавче провадження № ВП №43179664 з примусового виконання виконавчого листа №2/756/2175/14 від 23.04.2014, виданого Оболонським районним судом м. Києва у цивільній справі №2/756/2175/14 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання дочки ОСОБА_3 , в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 28.02.2014 року до повноліття дочки.

Постановою головного державного виконавця Шевченківського РВ ДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) Мороз Л.Є. ВП №43179664 від 22.07.2020 звернуто стягнення на доходи боржника ОСОБА_1 , що отримує дохід у ОСОБА_4 , та постановлено здійснювати відрахування із доходів боржнику у відповідності до чинного законодавства на користь стягувача у розмірі 50% всіх видів заробітку (доходу) до погашення заборгованості по аліментам у розмірі 189681,00 грн, після чого проводити стягнення у розмірі 1/3 частини доходу.

Постановою старшого державного виконавця Шевченківського РВ ДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) Савчуком К.П. ВП №64840213 від 16.03.2021 накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на яке заборонено законом, та належить боржнику: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою державного виконавця Шевченківського РВ ДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) Мороз Л.Є. від 20.04.2021 об`єднано виконавчі провадження №43179664, №64840213 у зведене виконавче провадження №65217242.

Згідно довідки ФОП ОСОБА_4 від 26.07.2021 № 26/7, ОСОБА_1 працює в ФОП ОСОБА_4 з 08.04.2020 - водієм.

Скаржник отримує заробітну плату шляхом безготівкового перерахування коштів на відкритий зарплатний картковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Райффайзен Банк Аваль».

Відповідно до довідки АТ «Райффайзен Банк Аваль» ОСОБА_1 має у банку відкритий зарплатний картковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в гривні. До рахунку відкрита платіжна картка типу Visa Classic Inst № НОМЕР_2 , термін дії - до 29.02.2024.

З банківських виписок за період з 09.04.2020 по 30.09.2020, з 01.04.2021 по 28.07.2021 всі операції, проведені за вказаним рахунком, були пов`язані з нарахуванням скаржнику заробітної плати.

29.07.2021 ОСОБА_1 направив на адресу Шевченківського РВ ДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) заяву про скасування постанови про арешт коштів боржника в частині накладення арешту на кошти боржника, що містяться на зарплатному (соціальному) картковому рахунку № НОМЕР_1 , яка оформлена у АТ «Райффайзен Банк Аваль», у підтвердження чого було долучено копію довідки про відкриття зарплатного карткового рахунку за реквізитами, копію довідки роботодавця, про підтвердження трудових відносин та копію документу, що підтверджує про те, що на арештований рахунок надходить виключно заробітна плата (а.с.12-13), заяву було скеровано рекомендованим поштовим відправленням за № 740.

З трекінга відправлення, який містяться в матеріалах, убачається, що вказана заява була отримана відділом 30.07.2021.

Однак, жодної офіційної відповіді стосовно прийнятого рішення за результатом розгляду заяви ОСОБА_1 ні Шевченківським РВ ДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), ні державним виконавцем надана не була.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Заходами примусового виконання рішень є звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами (п. 1 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про виконавче провадження»).

За змістом ч. 1 ст. 13 Закону України «Про виконавче провадження» під час здійснення виконавчого провадження виконавець вчиняє виконавчі дії та приймає рішення шляхом винесення постанов, попереджень, внесення подань, складення актів та протоколів, надання доручень, розпоряджень, вимог, подання запитів, заяв, повідомлень або інших процесуальних документів у випадках, передбачених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Згідно з ч. 2 ст. 13 Закону України «Про виконавче провадження» арешт на майно (кошти) накладається не пізніше наступного робочого дня після його виявлення, крім випадку, передбаченого частиною сьомою статті 26 цього Закону.

За змістом ч. 1 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна (ч. 2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження»).

За змістом ч. 2 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Копія постанови про опис та арешт майна (коштів) надається сторонам виконавчого провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів.

Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків (ч. 2 ст. 70 Закону).

Згідно з ч. 3 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Судом встановлено, що із заробітної плати ОСОБА_1 у межах виконавчого провадження №43179664 проводяться утримання щомісяця в розмірі 50 %. Так, ФОП ОСОБА_4 на підставі вищевказаного виконавчого провадження із заробітної плати скаржника щомісячно проводить утримання 50 % заробітної плати останнього та перераховує на рахунок виконавчої служби.

Тобто після звернення стягнення на кошти боржника ОСОБА_1 шляхом відрахування частини коштів із його заробітної плати державний виконавець наклав арешт на грошові кошти, які містяться на рахунках, зокрема, № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Райффайзен Банк Аваль».

За положеннями ч. 3 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, тобто інша частина заробітної плати за винятком утримань має бути виплачена працівнику.

Разом з тим, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом (стаття 43 Конституції України). Згідно із частиною п`ятою статті 97 Кодексу законів про працю України оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

З наведених норм права вбачається, що зобов`язання з виплати заробітної плати мають пріоритет перед іншими зобов`язаннями суб`єкта господарювання, у тому числі тими, які виконуються в примусовому порядку виконання судових рішень. У разі виникнення в боржника зобов`язання з виплати заробітної плати в певному розмірі, на кошти, які знаходяться на поточному рахунку боржника, у такому ж розмірі не може бути накладений арешт, а якщо він накладений, то підлягає зняттю.

Виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (частина четверта статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Таке зняття арешту здійснюється виконавцем відповідно до частини четвертої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» на підставі поданих боржником документів, підтверджуючих виникнення в боржника зобов`язання з виплати заробітної плати та його розміру. Також арешт в розмірі суми зобов`язання з виплати заробітної плати може бути знятий судом у порядку оскарження відмови виконавця зняти арешт з коштів, призначених для виплати заробітної плати.

Відповідна правова позиція міститься і в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі № 905/361/19.

Скаржник направленням на адресу Шевченківського РВ ДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) копії довідки про відкриття зарплатного карткового рахунку за реквізитами, копії довідки роботодавця, про підтвердження трудових відносин та копії документу, підтверджує про те, що на арештований рахунок надходить виключно заробітна плата, підтвердив, що на відкритий йому картковий рахунок надходить виключно заробітна плата, яка виплачується за місцем його роботи в гривні.

За наявного арешту боржник позбавлений можливості використовувати частину заробітної плати (з якої уже відраховано стягнення) для забезпечення засобів для існування, які фактично повністю заблоковані навіть після здійснених утримань, в той час коли державним виконавцем не здійснюється зараховування коштів з вказаного рахунку в погашення заборгованості.

Крім того, матеріали, які були досліджені судом не містять об`єктивних доказів своєчасного ознайомлення, направлення ОСОБА_1 постанови про арешт коштів.

З наявних матеріалів вбачається і даних обставин не спростував державний виконавець, перевірка приведених у зверненні скаржника обставин про скасування постанови про арешт коштів у частині накладення арешту на кошти, які містяться на зарплатному картковому рахунку ним не проводилася.

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність визнати неправомірною бездіяльність головного державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Мороз Л.Є.

Згідно з ч. 1 ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження» рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

За змістом ч.2 ст.451 ЦПК України у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Відповідно до п. 18 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 07 лютого 2014 року « Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу державної виконавчої служби задовольнити вимогу заявника та усунути допущені порушення або іншим шляхом поновлює його порушені права чи свободи. Наприклад, суд може зобов`язати державного виконавця або іншу посадову особу державної виконавчої служби здійснити певні виконавчі дії, якщо він ухиляється від їх виконання без достатніх підстав. При цьому суд не має права зобов`язувати зазначених осіб до вчинення тих дій, які згідно із Законом про виконавче провадження можуть здійснюватися лише державним виконавцем або відповідною посадовою особою державної виконавчої служби, наприклад, постановити ухвалу про зупинення виконавчого провадження, проте може привести визначений державним виконавцем строк зупинення провадження у відповідність із законом шляхом його скорочення.

Враховуючи встановлені обставини справи та наведені вище норми законодавства суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення скарги боржника.

Керуючись статтями 4, 5, 76-81, 258-260, 354, 447, 450, 451 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність головного державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Мороз Л.Є. та зобов`язання вчинити певні дії, стягувач: ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Визнати неправомірною, в межах предмету скарги, бездіяльність головного державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Мороз Л.Є. щодо залишення арешту на зарплатному картковому рахунку № НОМЕР_1 відкритому в АТ «Райффайзен Банк Аваль» на ім`я ОСОБА_1 .

Зобов`язати головного державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Мороз Л.Є. вжити визначених Законом України «Про виконавче провадження» заходів для зняття арешту з грошових коштів, розміщених на зарплатному картковому рахунку № НОМЕР_1 відкритому в АТ «Райффайзен Банк Аваль» на ім`я ОСОБА_1 .

У іншій частині вимог - відмовити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали суду складено 10.02.2022, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному у період з 31.01.2022 по 09.02.2022.

Суддя М.М. Ткач