У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2022 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

за участю секретаря судового засідання - Савіцької Д. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Департамент державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України, третя особа з самостійними вимогами на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним та визнання права власності на 1/2 частку квартири в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , за участю третьої особи - Міністерства юстиції України про визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним та визнання права власності на 1/2 частку квартири в порядку спадкування.

Ухвалою суду від 18 жовтня 2017 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 28.01.2021 задоволено заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді.

Згідно розпорядження № 713 від 28.01.2021 про повторний автоматизований розподіл справ та повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано на розгляд судді Головчаку М.М.

Ухвалою суду від 04 лютого 2021 року провадження справу прийнято до провадження суддею Головчаком М.М. за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено підготовче судове засідання та залучено в якості третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_3 .

До початку судового засідання, а саме 20 червня 2022 року позивач ОСОБА_1 подало до канцелярії суду заяву, в якій просить залишити позовну заяву без розгляду в зв`язку з відсутністю спору.

У судове засідання сторони не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, перевіривши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

За таких обставин суд вважає необхідним залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Департамент державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України, третя особа з самостійними вимогами: ОСОБА_3 , про визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним та визнання права власності на 1/2 частку квартири в порядку спадкування.

Щодо позовної заяви третьої особи з самостійними вимогами на стороні відповідача суд зазначає наступне.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо.

Встановивши, що ОСОБА_4 була належним чином повідомлена про місце, дату і час судового розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи, проте в судове засідання поспіль неодноразово не з`явилася, про причини неявки в судове засідання 27.05.2021, 06.07.2021, 04.10.2021, 06.12.2021, 08.02.2022, 19.04.2022 та 20.06.2022с уду не повідомила, позовна заява третьої особи з самостійними вимогами підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 182-183, 223, 247, 257, 258-261, 352-355 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Департамент державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України, третя особа з самостійними вимогами на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним та визнання права власності на 1/2 частку квартири в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, які були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутись до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день складення її повного тексту, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяМ. М. Головчак