Ухвала

20 червня 2022 року

м. Київ

справа № 373/1343/16

провадження № 61-5714св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Дундар І. О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

треті особи: Відкрите акціонерне товариство «Племзавод «Світанок», Циблівська сільська рада Переяслав-Хмельницького району Київської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Альтаір Плюс»,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на рішення Переяслав-Хмельницького районного суду Київської області від 11 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 лютого 2021 року,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

У серпні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Відкрите акціонерне товариство «Племзавод «Світанок» (далі - ВАТ «Племзавод «Світанок»), Циблівська сільська рада Переяслав-Хмельницького району Київської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Альтаір Плюс» (далі - ТОВ «Альтаір Плюс»), про поділ майна, визнання права власності на майно, визнання удаваним правочину, переведення прав покупця за договором купівлі-продажу.

Короткий зміст рішення та постанови судів попередніх інстанцій

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 11 червня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Постановою Київського апеляційного суду від 24 лютого 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залишено без задоволення, рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 11 червня 2020 року залишено без змін.

Аргументи учасників справи

У квітні 2021 року до Верховного Суду від ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надійшла касаційна скарга, у якій вони, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просять змінити рішення суду першої інстанції шляхом виключення з його мотивувальної частини абзаців: «При цьому суд зауважує, що права власності на земельну ділянку, загальною площею 4,1085 га, не виникло і у відповідача ОСОБА_6 , оскільки відповідно до договору дарування цілісний майновий комплекс, який був предметом договору, розміщений на земельній ділянці, яка є неприватизованою та є землею Світанківської сільської ради. Відповідно вже усталеної судової практики, оскільки дарувальник комплексу будівель та споруд на момент укладання договору дарування нерухомості не мав права власності на спірну земельну ділянку, то до обдарованого таке право не переходить. Аналогічна правова позиція і щодо купівлі-нродажу нерухомого майна висловлена в постанові ВС/КЦС у справі № 127/10011/18 від 19 травня 2020 року»; «При цьому суд знову зауважує, що відповідно вже усталеної судової практики, зокрема і правової позиції, висловленої в постанові ВС/КЦС у справі № 127/10011/18 від 19 травня 2020 року, оскільки продавець цілісного майнового комплексу на момеьгг укладання договору купівлі-нродажу нерухомості не мав права власності на спірну земельну ділянку, то до покупця таке право не переходить».

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 01 липня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали з суду першої інстанції.

Доводи касаційної скарги містять підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України, що неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права. Зазначено, що апеляційний суд в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду України від 11 лютого 2015 року у справі № 6-2цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-253цс16, від 12 жовтня 2016 року у справі № 6-2225цс16, постановах Верховного Суду від 18 липня 2018 року у справі № 646/13162/14-ц, від 05 вересня 2018 року у справі № 552/4097/15-ц, від 04 лютого 2019 року у справі № 463/1696/15-ц, від 01 липня 2020 року у справі № 910/9028/19, від 18 квітня 2019 року у справі № 913/210/18, від 26 грудня 2019 року у справі № 364/515/19, судове рішення ухвалено з порушенням пункту 1 частини третьої статті 411 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України.

Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 33, 34, 260, 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу № 373/1343/16 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

І. О. Дундар