Ухвала

29 червня 2022 року

м. Київ

справа № 202/3829/16-ц

провадження № 61-5675ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2019 року, ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 22 липня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Третій експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт», Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району в особі керуючого санацією Биковського Миколи Юрійовича, Дніпропетровської міської ради про визнання об`єкту нерухомості таким, що переданий у власність територіальної громади, визнання права особи на приватизацію та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Третій експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт», Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району в особі керуючого санацією Биковського Миколи Юрійовича, Дніпропетровської міської ради про визнання об`єкту нерухомості таким, що переданий у власність територіальної громади, визнання права особи на приватизацію та визнання права власності.

Заочним рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21 червня 2016 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Визнано квартиру за

АДРЕСА_2 , такою, що фактично була передана ПрАТ «Третій експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт» до комунальної власності територіальної громади міста Дніпропетровська, та належить до числа об`єктів приватизації.

Визнано право ОСОБА_2 на приватизацію квартири за АДРЕСА_2 .

Визнано право приватної власності ОСОБА_2 для подальшої державної реєстрації у Реєстрі прав власності на нерухоме майно, а саме на квартиру за

АДРЕСА_2 , що розташована на четвертому поверсі та має загальну площу 24,9 кв. м, житлову площу 11,9 кв. м, та складається з:

1 - коридор, загальною площею 3,4 кв. м; 2 - кладова, загальною площею 1,5 кв. м; 3 - житлова, загальною площею 11,9 кв. м; 4 - кухня, загальною площею 5,4 кв. м; 5 - санвузол, загальною площею 2,7 кв. м.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, Перший заступник прокурора Дніпропетровської області в інтересах Держави в особі Дніпровської міської ради та Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради звернувся до Дніпровського апеляційного суду із апеляційною скаргою на заочне рішення Індустріального районного суду

м. Дніпропетровська від 21 червня 2016 року.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2019 року апеляційну скаргу Першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах Держави в особі Дніпровської міської ради та Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 22 липня 2019 року відкрито провадження за апеляційною скаргою Першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради та Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради на заочне рішення Індустріального районного суду

м. Дніпропетровська від 21 червня 2016 року у вищевказаній справі.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року заочне рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21 червня 2016 року скасовано, у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

23 червня 2022 року ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку, звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 08 липня 2019 року, ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 22 липня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року у вказаній справі, в якій заявник просить скасувати оскаржуване судове рішення і справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга на вищевказані судові рішення надійшла з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

У касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки про існування оскаржуваних судових рішень заявник дізналася від ОСОБА_3 , який у лютому 2022 року повідомив їй, що заочне рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21 червня 2016 року скасовано у 2019 році і відмовлено їй у задоволенні позову, а квартира, яку він придбав у неї, витребувана у нього на підставі рішення суду. Крім того зазначає, що їй було не відомо про апеляційний перегляд заочного рішення суду першої інстанції, оскільки у червні 2016 року вона вийшла заміж та декілька раз змінювала місце проживання. Разом з тим, всі судові повістки та копія оскаржуваної постанови повернулися на адресу апеляційного суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання». Також, тільки у червні

2022 року її представник зміг ознайомитись із матеріалами справи та отримати копії оскаржуваних судових рішень. На підтвердження вказаного суду надано відповідні докази.

Відповідно до частин другої, третьої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до пункту першого частини третьої статті 394 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у разі, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання касаційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.

Перевіривши доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зазначених судових рішень та додані до касаційної скарги матеріали, суд вважає, що наявні підстави для поновлення цього строку, оскільки причини його пропуску є поважними, зокрема, касаційна скарга подана особою, не повідомленою про розгляд справи і суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.

За частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У касаційній скарзі заявник посилається на пункт 1 частини другої

статті 389 ЦПК України, зокрема, зазначає про неврахування судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 21 лютого 2019 року у справі

№ 908/1141/15-г, від 15 квітня 2020 року у справі № 2-о-350/10 та Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 2-1678/05 (провадження № 14-262цс19).

Також у касаційній скарзі заявник посилається на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України, зокрема зазначає, що судом апеляційної інстанції розглянуто справу за відсутності учасника справи, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Крім того, у прохальній частині касаційної скарги міститься клопотання ОСОБА_1 про зупинення дії постанови Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Згідно з частиною першою статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Отже, метою вирішення питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії є недопущення порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів особи, яка подала касаційну скаргу та інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з виконанням (дією) судового рішення.

З урахуванням завдань та основних засад цивільного судочинства, визначених частинами першою, третьою статті 2 ЦПК України, вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд касаційної інстанції враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки. Клопотання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має бути мотивованим та містити обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення, які підтверджені належними та допустимими доказами.

Оскільки ОСОБА_1 не навела обґрунтованих підстав щодо необхідності зупинення дії постанови Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року, якою відмовлено у задоволенні позову, до закінчення її перегляду в касаційному порядку, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395, 402 ЦПК України, Верховний Суд

у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Дніпровського апеляційного суду від 08 липня

2019 року, ухвали Дніпровського апеляційного суду від 22 липня 2019 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року.

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Індустріального районного суду м. Дніпропетровська цивільну справу № 202/3829/16-ц за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Третій експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт», Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району в особі керуючого санацією Биковського Миколи Юрійовича, Дніпропетровської міської ради про визнання об`єкту нерухомості таким, що переданий у власність територіальної громади, визнання права особи на приватизацію та визнання права власності.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зупинення дії постанови Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

С. Ю. Мартєв

І. М. Фаловська