Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/225/22
Провадження № 2/935/320/22
У Х В А Л А

27 червня 2022 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Янчук В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: служба у справах дітей Коростишівської міської ради про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та визначення місця проживання дітей,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: служба у справах дітей Коростишівської міської ради про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та визначення місця проживання дітей.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 09 лютого 2022 позовну заяву було залишено без руху, оскільки остання подана з порушенням вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України, з зазначенням недоліків, які слід усунути, для цього був встановлений термін та роз`яснені наслідки невиконання ухвали суду.

В матеріалах справи міститься відмітка, що позивачем копію ухвали від 09.02.2022 отримано 18.02.2022, однак позивачем ухвалу суду не виконано, наданий строк для усунення недоліків позовної заяви сплинув, недоліки позовної заяви не усунуто. Позивач рухом справи не цікавилась, будь-яких заяв та клопотань не надавала.

Суд акцентує увагу позивача, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях Голдер проти Великої Британії від 21 лютого 1975 року, ОСОБА_3 де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду із заявою повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов (заяву), що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, оскільки у встановлений строк не виконано ухвалу суду, слід вважати, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: служба у справах дітей Коростишівської міської ради про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та визначення місце проживання дітей, неподаною та повернути її позивачу.

Також, вважаю за необхідне повідомити позивача, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ч.3 ст.185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: служба у справах дітей Коростишівської міської ради про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та визначення місця проживання дітей- вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Янчук