Провадження № 2/761/2045/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Макаренко І.О. розглянувши в приміщенні суду, в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Української іноземної юридичної колегії про стягнення безпідставно сплачених коштів,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом в якому просив суд стягнути з відповідача на користь позивача 3903,84 євро, що еквівалентно 115163,00 грн. відповідно до курсу НБУ як безпідставно утриманих коштів із спадкових активів.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що між Українською іноземною юридичною колегією в особі віце-президента Клименко Тамари Петрівни та позивачем 30.09.2016 було укладено угоду про здійснення від імені позивача правового захисту її прав та інтересів у спадковій справі відносно ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 у Федеративній Республіці Німеччина. Предметом даної угоди було надання правового захисту та інтересів у спадковій справі в ФРН, в рамках якої позивач являється одним із спадкоємців. В січні 2019 року від відповідача на адресу позивача надійшов Фінансовий звіт по спадковій справі ОСОБА_3 №ФРН.5893/ТП, в якому, на думку позивача, містяться розбіжності в інформації щодо отриманих спадкових активів та неправильні розрахунки по витратам, які підлягають виплаті адвокатам та гонорару відповідача, які не відповідають умовам Угоди від 30.09.2016. Позивач зазначає, що в період дії договору про надання правової допомоги ним отримано 11746,65 євро грошової компенсації за належну частку в спадщині, з якої розмір стягнень відповідача по оплаті гонорару мав складати - 2350 євро. У вказаному Фінансовому звіті №ФРН.5893/ТП відповідача, розмір гонорару останнього, який був стягнений з позивача складає 6253,84 євро, що на думку позивача, не відповідає умовам укладеної угоди. Позивачем було направлено відповідачу грошову вимогу про повернення безпідставно отриманих грошових сум, однак відповідачем вказана вимога була залишена без задоволення у зв`язку з чим позивач звернулася до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17.09.2019 було відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідач у відзиві на позовну заяву заперечив проти задоволення позовних вимог та зазначив, що позивачем не вказано, які саме були розбіжності у Фінансовому звіті №ФРН.5893/ТП від 08.01.2019. Заповіт був складним для виконання оскільки містив в собі зобов`язання з перепоховання спадкодавиці та з можливими витратами щодо перепоховання та оплати за нове місце поховання. Проте відповідачу вдалось завершити документування справи та вже в квітні 2017 року позивач отримала першу виплату.

Суд, дослідивши матеріали справи та подані сторонами докази, встановив.

30.09.2016 між Українською іноземною юридичною колегією в особі віце-президента Клименко Тамари Петрівни та ОСОБА_1 було укладено угоду про здійснення від імені позивача правового захисту її прав та інтересів у спадковій справі відносно ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 у Федеративній Республіці Німеччина, в тому числі отримувати документи та інші необхідні докази для документального підтвердження спадкових справ.

Угода підписана сторонами, що свідчить про їх згоду із зазначеними умовами.

Сторони домовились та зазначили в п. 4 Угоди, що Укрінюрколегія самостійно фінансує всі витрати по веденню справи і, в разі безрезультатності проведеної нею роботи, не має ніяких претензій до Довірителя щодо оплати гонорару та відшкодування понесених витрат.

В той же час згідно з п. 5 Угоди, у разі успішного завершення справи Довіритель сплачує Укрінюрколегії гонорар в розмірі 20% з суми спадку після завершення справи з додатковим нарахуванням в передбачених законодавством України випадках державного мита та податків.

Згідно з п. 6 Угоди Довіритель доручив Укрінюрколегії провести утримання із спадкових активів витрат по легалізації документів та пов`язаними зі справою відрядженнями, сплаті судових, нотаріальних та інших зборів та обов`язкових платежів органам юстиції іноземних держав, гонорарів та в передбачених законодавством України випадках державного мита та податків.

30.09.2016 ОСОБА_1 видала відповідачу нотаріально посвідчену довіреність на представництво її інтересів в справі про спадщину тітки позивача - ОСОБА_2 , уродженої ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в Україні.

Згідно з п. 6 зазначеної довіреності Укрінюрколегію уповноважено від імені ОСОБА_1 вимагати звіти від осіб, володіючих спадковим майном, виконавців заповітів, опікунів спадку і видавати їм звільнення.

16.07.2018 ОСОБА_1 звернулась до відповідача із запитом про надання інформації в якому просила повідомити про кінцеву виплату у справі спадку ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та чи існують ще додаткові активи, які не виплачені.

Листом від 08.01.2019 у зв`язку із завершенням роботи по Угоді, позивачу було направлено фінансовий звіт №ФРН.5893/ТП.

Відповідно до Фінансового звіту №ФРН.5893/ТП від 08.01.2019, кошти від продажу цінних паперів та з банківських рахунків надійшли на рахунок відповідача в три етапи в сумі 54039,88 євро.

За рахунок спадщини було сплачені наступні видатки: гонорар німецького адвоката, банківська комісія, отримані активи на рахунок Укрінюрколегії, утримано гонорар Укрінюрколегії, в тому числі ПДВ, виплачено кошти спадкоємцям, відповідно до їх долей.

Стаття 1000 ЦК України визначає, що за договором доручення одна сторона (повірений) зобов`язується вчинити від імені та за рахунок другої сторони (довірителя) певні юридичні дії. Правочин, вчинений повіреним, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки довірителя.

Договором доручення може бути встановлено виключне право повіреного на вчинення від імені та за рахунок довірителя всіх або частини юридичних дій, передбачених договором. У договорі можуть бути встановлені строк дії такого доручення та (або) територія, у межах якої є чинним виключне право повіреного.

Згідно з статтею 1003 ЦК України, у договорі доручення або у виданій на підставі договору довіреності мають бути чітко визначені юридичні дії, які належить вчинити повіреному. Дії, які належить вчинити повіреному, мають бути правомірними, конкретними та здійсненними.

Стаття 1004 ЦК України визначає, що повірений зобов`язаний вчиняти дії відповідно до змісту даного йому доручення.

Стаття 1006 ЦК України визначає зобов`язання Повіреного, який зобов`язаний, зокрема, повідомляти довірителеві на його вимогу всі відомості про хід виконання його доручення; після виконання доручення або в разі припинення договору доручення до його виконання негайно повернути довірителеві довіреність, строк якої не закінчився, і надати звіт про виконання доручення та виправдні документи, якщо це вимагається за умовами договору та характером доручення; негайно передати довірителеві все одержане у зв`язку з виконанням доручення.

Звертаючись до суду з позовом позивач посилався на п. 5 Угоди, та зазначав, що сума стягнення гонорару значно перевищує розмір гонорару - 20%, оскільки із загальної суми спадкових активів даний гонорар мав складати 10807,97 євро солідарно з усіх спадкоємців.

Варто зазначити, що інформація надана у Фінансовому звіті від 08.01.2019 № ФРН.5893/ТП відображає, окрім сплати Укрінюрколегії гонорару в розмірі 20% з суми спадку, також інші виплати, а саме: гонорар німецького адвоката, гонорар виконавця заповіту, банківська комісія, суму коштів спадкоємцям, які були виплачені відповідно до їх долей у спадку.

Позивачем не наведено своїх розрахунків сум, які, на його думку, мають бути утримані відповідачем в якості гонорару із спадкових активів та не вказано, які саме кошти з яких виплат були безпідставно утримані відповідачем зі спадкових активів.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів ), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення.

Частиною 5, 6 статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Тому, враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1000, 1003, 1004, 1006 ЦК України ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 229, 258, 259, 263-266, 273 - 279, 352, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

В задоволені позову ОСОБА_1 до Української іноземної юридичної колегії про стягнення безпідставно сплачених коштів, відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення рішення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складене 20.06.2022.

Суддя: