Справа № 308/7015/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви представника позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Балагурак Вероніки Василівни до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Балагурак Вероніка Василівна, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України Позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем пред`явлено позов до спадкоємців померлого боржника ОСОБА_4 , а саме - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Як на підставу звернення і даним позовом до вказаних відповідачів, позивач посилається нате, що вказані особи проживали разом із відповідачем на день його смерті, про що свідчить відмітка про прописку в паспортному документі. Разом із тим, на підтвердження того, що вказані особи прийняли спадщину за померлим ОСОБА_4 , матеріали позовної заяви не містять.

Зі змісту відповіді наданою Першою Ужгородською нотаріальною конторою, вказується що претензія банку до спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , зареєстрована, та заведена спадкова справа №47/2021.

Разом із тим, зі смертю позичальника зобов`язання з повернення кредиту включається до складу спадщини, строк пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентується статтями 1281 ЦК України.

Відповідно до ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.

Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Позивачем до позовної заяви додано копії претензій до відповідачів та підтвердження про направлення таких, однак про отримання їх спадкоємцями відомості відсутні.

Слід зазначити, що обґрунтовуючи заявлення вимог саме до вказаних осіб, позивач посилається на положення як 1281, так і 1268 ЦК України.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Сам позивач зазначає, що спадкоємці мали право подати заяву про прийняття або про відмову від прийняття спадщини у строк з 30-09-2020 року по 30-03-2021 року.

Зі змісту відповіді наданою Першою Ужгородською нотаріальною конторою, вказується що претензія банку до спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , зареєстрована, та заведена спадкова справа №47/2021, датована 24.02.2021. Таким чином, станом на день подання позову відомостей про прийняття чи відмову від прийняття спадщини за померлим, позивачем до суду не надано. Відомості від нотаріальної контори, на підтвердження того, що відповідачі зверталися із вказаними заявами станом на 30.03.2021 року відсутні.

Також відсутнє підтвердження, що за такою інформацією позивач звертався до нотаріальної контори.

Позивачу слід надати суду відповідні докази та мотивувати підстави за яких позов пред`явлено саме до вказаних у позовній заяві відповідачів.

У позові не наведено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідачів, не зазначено підстав вважати вказаних осіб спадкоємцями позичальника, не визначено родинні відносини позичальника та відповідачів, позивачем не зазначено у позові та не надано суду жодних доказів щодо вартості майна, прийнятого спадкоємцями у спадщину, як не зазначено і не надано суду доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, позивачем подано клопотання про витребування доказів. Разом з тим, до клопотання про витребування доказів не долучені відомості про неможливість та складність отримання доказів особисто або іншою особою, яка бере участь у справі, а також не надано відомостей про те, які вжиті ними заходи для отримання доказів самостійно, крім того, вказане клопотання не конкретизовано (який саме конкретний державний орган чи установа), що унеможливить його виконання.

Позивач зазначає, що не має правових підстав на отримання інформації щодо повного кола спадкоємців померлого позичальника та успадкованого майна, у зв`язку з чим просить витребувати спадкову справу.

Відповідно до положень ст. 84 ЦПК України, передумовою звернення із клопотанням про витребування доказів є надання підтвердження вжиття заходів для їх отримання самостійно та (або) зазначення причини неможливості самостійного їх отримання.

В порушення ст. 84 ЦПК України позивачем не надано доказів неможливості самостійного отримання доказів у справі, які він просить витребувати суд, оскільки як вбачається з позовної заяви, позивачем лише направлена претензія до державної нотаріальної контори, докази неможливості самостійно отримати наведену інформацію відсутні.

Суд також зазначає, що з матеріалів позову взагалі не вбачається, що будь-ким отримане свідоцтво про право на спадщину і що позивач звертався з таким запитом до нотаріальної контори і отримував відповідь або намагався самостійно отримати інформацію щодо кола спадкоємців, наприклад, шляхом звернення до Реєстратора для отримання витягу або інформаційної довідки зі Спадкового реєстру в порядку, передбаченого Положенням про Спадковий реєстр, затвердженого наказом Міністерства юстиції від 07.07.2011 №1810/5.

У підтвердження позовних вимог до матеріалів позовної заяви додано розрахунок заборгованості, при дослідженні якого встановлено, що такий оформлений неналежним чином та не завірений, а містить лише підпис невідомої особи. Витяг з Умов та правил надання банківських послуг також не завірений належним чином та містить лише підпис. Так, дана обставина не дає змоги ідентифікувати особу, що його підписала. Позивачу, слід вказати прізвище та ініціали посадової особи що, його підписала, із зазначенням дати такого підписання.

Відповідно до ч.5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Так, позивачу слід подати до суду копії документів, що додаються до позовної зави завірені належним чином відповідно до норм ЦПК України.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Балагурак Вероніки Василівни до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош