Справа № 752/1748/22
Провадження № 2/752/5152/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

02.06.2022 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Гладибороди Л.О.,

розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

у січні 2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом, в якому просив визначити додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 терміном у три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позову зазначено про те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла бабуся позивача ОСОБА_2 , яка за життя була зареєстрована та постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 , що є тимчасово окупованою територією. Після її смерті відкрилась спадщина, що складається із недоотриманої пенсійної виплати. Заповіт складено не було. Позивач зазначає, що інші спадкоємці відсутні. Зазначає, що пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини у зв?язку із окупацією Луганської області, внаслідок чого останній втратив зв?язок із родичами, відтак про смерть бабусі дізнався лише у листопаді 2021 року. Зазначає, що пропуск встановленого законом строку позбавляє його можливості звернутись до нотаріальної контри для реалізації своїх спадкових прав.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 31.01.2022 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 23-24).

Відзив на позов до суду не надходив, заяви, клопотання учасниками справи до суду не подавались.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд надходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 01.12.2021 року встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянки України, жіночої статті, уродженки с. Лозно-Олександрівка Білокуракінського району Луганської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Ровеньки Луганської області (а.с. 15-18).

21.12.2021 року реєстратором Голосіївського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено актовий запис № 30 про смерть ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 12).

21.12.2021 року Голосіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видано свідоцтво про смерть ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 (а.с. 11).

Позивач ОСОБА_1 є онуком ОСОБА_2 , ступінь родинних зв?язків стверджується копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 від 11.06.1959 року та серії НОМЕР_3 (а.с. 13,14).

Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначає, що пропуск передбаченого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини унеможливлює реалізацію позивачем своїх спадкових прав.

Поважність причин пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадини позивач обґрунтовує необізнаністю про смерть спадкодавця через втрату зв?язку з родичами внаслідок тимчасової окупації Луганської області.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Така правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 17.02.2022 року у справі № 953/15603/20.

Судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Також, судом достовірно встановлено, що позивач ОСОБА_1 до нотаріальних органів із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 не звертався, спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_2 нотаріусами заведена не була.

Суд зазначає, що необізнаність позивача ОСОБА_1 про смерть спадкодавця ОСОБА_2 не може вважатися безумовною підставою для визначення додаткового строку.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

При розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів факту звернення позивача ОСОБА_1 до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини; відсутні докази відкриття спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_2 ; відсутні докази відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 .

З наведеного вбачається, що позивач ОСОБА_1 , ані у встановлений законом шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця ОСОБА_2 , ані у подальшому аж до моменту подання позовної заяви не звертався до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_2 .

Таким чином, суд надходить до висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення позову, а також відхиляє доводи позивача про те, що необізнаність останнього про смерть спадкодавця у 2016 році є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 19, 43, 44, 49, 76-83, 133, 141, 258-260, 263-265, 274-279, 280-284, 352, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Суддя