Дата документу 27.06.2022 Справа № 335/1289/22
Запорізький апеляційний суд
Єдиний унікальний № 335/1289/22 Головуючий у 1-й інстанції: Гашук К.В.
Провадження №22-ц/807/1580/22 Суддя-доповідач: Подліянова Г.С.
У Х В А Л А

27 червня 2022 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Подліянової Г.С., при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 16 червня 2022 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Концерну «Міські теплові мережі» про визнання недійсним наказу про відсторонення від роботи та стягнення заробітної плати за час відсторонення від роботи, -

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який неодноразово уточнював до Концерну «Міські теплові мережі» про визнання недійсним наказу про відсторонення від роботи та стягнення заробітної плати за час відсторонення від роботи.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 16 червня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу безпосередньо до Запорізького апеляційного суду 17 червня 2022 року.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 20 червня 2022 року матеріали справи витребувані з Орджонікідзевськогорайонного суду м. Запоріжжя.

22 червня 2022 року вище витребувана справа надійшла до суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч.1 ст.122 ЦПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до ч.1 ст.123 ЦПК Україниперебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно з ч.3 ст.124 ЦПК Україниякщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч.1,2,3 ст.354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

- на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

- на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Матеріалами справи встановлено, що 16 червня 2022року Орджонікідзевським районним судом м. Запоріжжя ухвалено вступну та резолютивну частину оскаржуваного рішення (а.с.94), повний текс складено 20 червня 2022 року (а.с.95-99). Як вбачається з супровідного листа, судом першої інстанції направлено апелянту оскаржуване судове рішення 21 червня 2021 року (а.с.100). Матеріали справи про отримання апелянтом оскаржуваного судового рішення не містять.

Апеляційну скаргу подано апелянтом безпосередньо до Запорізького апеляційного суду 17 червня 2022 року, тобто в строк, що встановлений ч.1 ст.354 ЦПК України.

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки вона не в повній мірі відповідає вимогам ст.356 ЦПК України.

Статтею 356 ЦПК України визначає вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Відповідно до ч.3 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно до п. 4 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено найменування рішення або ухвала, що оскаржується.

Як вбачається із тексту апеляційної скарги, скаржником зазначено, що оскаржується ухвала Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 16 червня 2022 року у справі № 335/1289/22.

Однак в матеріалах справи відсутня ухвала Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 16 червня 2022 рокута наявне рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 16 червня 2022 року(а.с.94-99).

Зокрема, пунктом 5 частини 2 статті 356 ЦПК України передбачено, що в апеляційній скарзі мають бути зазначені в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Проте, в порушення вимог п. 5 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, апелянтом в апеляційній скарзі не наведено доводів в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість судового рішення у цій справі, які б слугували підставою для його зміни чи скасування.

Також всупереч вимогам п.6ч.2ст.356 ЦПК України апелянтом не зазначено: нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Окрім іншого, відповідно до п.7ч.2ст.356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено клопотання особи, яка подала скаргу.

В даному випадку такі вимоги мають узгоджуватися з положеннями ст.ст.374-379 ЦПК України, які визначають повноваження апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги на судове рішення.

В прохальній частині апеляційної скарги ОСОБА_1 просить: «Позовну заяву задовольнити в повному обсязі згідно норм Конституції України ст. 8, 9, 64, 34, 43, норм ст. 40, 43, 46 КЗпП, міжнародного права - Нюрнберзького кодексу 1947 року, Декларації захисту прав людини (ст. 1-5, 12, 23, 25, 28, 30), Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1-3, 5, 6, 14)».

Однак, такі вимоги апелянта виходять за межі повноважень апеляційного суду, закріплених у вищевказаних нормах права.

Відтак апелянту необхідно привести прохальну частину апеляційної скарги у відповідність вимогам цивільного процесуального закону та чітко визначитися, які саме дії повинен вчинити апеляційний суд в межах своїх повноважень, визначених ст. 367 ЦПК України.

Крім того, ОСОБА_1 при зверненні до суду з апеляційною скаргою не сплачено судовий збір.

Відповідно до ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як вбачається з уточненої позовної заяви, ОСОБА_1 просив визнати незаконним та скасувати наказ про відсторонення його від роботи, поновити його на роботі, а також стягнути з відповідача середній заробіток за час незаконного відсторонення від роботи.

Таким чином, за позовну вимогу про поновлення на роботі апелянт звільнений від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, середній заробіток за час незаконного відсторонення від роботи входить до структури заробітної плати, оскільки є заробітною платою, а тому за пред`явлення до суду такої вимоги позивачі звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 у справі № 755/12623/19.

Разом з тим, позовна вимога про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи не стосується незаконності звільнення з роботи та відповідного поновлення на роботі. Адже під «відстороненням працівника від роботи» слід розуміти, один із випадків, передбачених законодавством, призупинення трудових правовідносин, яке полягає в тимчасовому увільненні працівника від обов`язку виконувати роботу за укладеним трудовим договором і тимчасове увільнення роботодавця від обов`язку забезпечувати працівника роботою або створювати умови для її виконання. Призупинення трудових відносин в такому випадку не тягне за собою обов`язкове їх припинення. При цьому на період усунення від роботи за працівником зберігається його робоче місце.

Таким чином, ОСОБА_1 не звільнений від сплати судового збору за вимогу про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 1.6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується у розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 1.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01 січня встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2270 гривень.

З апеляційної скарги вбачається, що апелянт оскаржує рішення в повному обсязі.

Отже, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду у розмірі 1362грн (2270*0,4*150%).

До апеляційного суду ОСОБА_1 з клопотанням про зменшення ставок сплати судового збору або взагалі від його звільнення із зазначенням підстав та надання відповідних доказів не звернувся.

Реквізитами банківської установи з 01 січня 2022 року є:

22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України)

Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м. Запоріжжя Вознес./22030101;

Рахунок отримувача (IBAN): UA0008513;

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37941997

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскарження справи) по справі _________ (Номер справи), Запорізький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тобто скарга залишається без руху, про що повідомляється апелянт і йому надається строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин,відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху для приведення апеляційної скарги у відповідність до вимог ст.356 ЦПК Українита надати скаржнику строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, а саме:подати до апеляційного суду апеляційну скаргу в новій редакції, в якій зазначити, яке саме судове рішення ним оскаржується, в чому полягає незаконність та необґрунтованість оскаржуваного судового рішення;нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції; чітко та зрозуміло сформулювати її зміст, зокрема прохальну частину, а також надати оригінал квитанції про оплату на належний розрахунковий рахунок судового збору в розмірі 1362 грнабо документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, встановленого судом. До апеляційної скарги мають бути додані копії скарги та доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Згідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК, в разі не усунення недоліків до встановленого терміну, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст.ст.185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 16 червня 2022 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Концерну «Міські теплові мережі» про визнання недійсним наказу про відсторонення від роботи та стягнення заробітної плати за час відсторонення від роботи - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для направлення до Запорізького апеляційного суду апеляційної скарги в новій редакції, в якій має бути зазначено, яке саме судове рішення ним оскаржується;в чому полягає незаконність та необґрунтованість оскаржуваного судового рішення; нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції; чітко та зрозуміло сформулювати її зміст, зокрема прохальну частину. До апеляційної скарги мають бути додані копії скарги та доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі. А також надання оригіналу квитанції про оплату на належний розрахунковий рахунок судового збору в розмірі 1362 грн або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, встановленого судом.

Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк будуть застосовані наслідки, передбачені ч.3 ст.185, ст.357 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г.С. Подліянова