КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
=======================================================================
Справа №753/4288/21 Головуючий у І інстанції Каліушко Ф.А.
Провадження №22-ц/824/5722/2022 Доповідач у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

24 червня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів Писаної Т.О., Таргоній Д.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 07 жовтня 2021 року первісний та зустрічний позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 подав 21 січня 2022 року апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. ст. 354, 356 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга не відповідає формі та змісту, що визначені процесуальним законодавством та не оплачена судовим збором.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 травня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху та надано десятиденний строк для сплати судового збору відповідно до визначеного скаржником предмету апеляційного оскарження та надати до суду належним чином оформленої апеляційної скарги, відповідності до вимог ст. 356 ЦПК України та копію такої скарги для відповідача у справі.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції від 27 травня 2022 року ОСОБА_1 14 червня 2022 року надіслав на адресу Київського апеляційного заяву з апеляційною скаргою та її копією для відповідача та клопотання про відстрочення сплати судового збору.

У клопотанні про відстрочення сплати судового збору ОСОБА_1 посилається на те, що останній втратив роботу, яка була єдиними джерелом доходу, утримує дитину, а тому просить відстрочити сплату судового збору.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення клопотання про відстрочення ОСОБА_1 сплату судового збору, з урахуванням такого.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У рішенні від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

На підтвердження скрутного матеріального становища ОСОБА_1 не надав суду належних та допустимих доказів, які підтверджують ту обставину, що у нього відсутня можливість сплатити судовий збір у визначеному судом розмірі.

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку про відмову в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та повернення апеляційної скарги скаржнику.

За правилами ст. 185 ЦПК України, якщо скаржник, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк усуне недоліки, то апеляційна скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо ж скаржник не усунув недоліки у строк, встановлений судом, то апеляційна скарга вважається неподаною та повертається скаржнику у порядку, визначеному ст. 357 ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 357 ЦПК України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не виконав вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 27 травня 2022 року не сплатив судовий збір у визначеному розмірі, то суд апеляційної інстанції доходить висновку, що подана апеляційна скарга підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Суддя-доповідач

Судді: