ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2022 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулова Н.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

У лютому 2022 року позивач звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з даним позовом.

Як вбачається з позовної заяви, позивач зазначає, що вона проживає та зареєстрована в АДРЕСА_1 , а відповідач зареєстрований по АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Звертаючись до суду за зареєстрованим місцем свого проживання позивач посилається на ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Частиною 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Пунктом 10 ч. 1 Постанови Верховної ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ, утворено у Київській області Фастівський район (з адміністративним центром у місті Фастів) у складі територій Бишівської сільської, Боярської міської, Гатненської сільської, Глевахівської селищної, Калинівської селищної, Кожанської селищної, Томашівської сільської, Фастівської міської, Чабанівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 715-р «Про визначення адміністративних центів та затвердження територій територіальних громад Київської області» визначено адміністративні центри та затверджено території територіальних громад Київської області.

Так, відповідно до вищевказаного розпорядження КМУ с. Гатне Гатненської територіальної громади увійшло до Фастівського району Київської області із центром у місті Фастів.

Між тим, відповідно до Закону України «Про внесення зміни до пункту 3-1 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку із утворенням (ліквідацією) районів, № 1874-IX від 16 листопада 2021 року, до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2023 року".

Таким, чином станом на день подання до Фастівського міськрайонного суду Київської області вищевказаного позовної заяви, село Гатне Фастівського району (бувший Києво-Святошинський район) Київської області не належить до територіальної підсудності Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що цивільну справу № 381/450/22 (провадження № 2/381/521/22) за позовом ОСОБА_1 , слід передати за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 27, 31, 354 ЦПК України, суд, -

постановив:

Передати цивільну справу № 381/450/22 (провадження № 2/381/521/22) за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області (03170, м. Київ, вул. Мельниченка, 1).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду відповідно до статей 354-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя Н.А. Осаулова