Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 695/2230/21

номер провадження 2/695/320/22

13 червня 2022 року м. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Ушакової К.М.

за участю: секретаря судового засідання - Солдат К.В.,

представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом адвоката Павленка С.В.,

представника відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом адвоката Федини О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за первісним позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та зустрічним позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Федини Олександра Васильовича до Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» про стягнення безпідставно набутого майна,

в с т а н о в и в:

до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області звернулося Акціонерне товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК» з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути заборгованість в розмірі 33014,16 грн. та суму сплаченого судового збору в розмірі 2270 грн..

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що в жовтні 2017 року АТ «Універсал Банк» запустив новий проект «monobank», в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам, спеціальним платіжним засобом яких є платіжні карти «monobank». Після перевірки кредитної історії на платіжних картках за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Особливістю проекту «monobank» є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга - переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», опубліковані на офіційному сайті Банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням https//www.monobank.ua/terms.

04.12.2019 ОСОБА_2 звернулась до АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» із анкетою-заявою до договору про надання банківських послуг відкриття поточного рахунку , а також своїм підписом повністю та безумовно прийняла пропозицію банку та погоджується з тим, що анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. В анкеті-заяві до договору про надання банківських послуг від 04.12.2019 позичальник просить відкрити поточний рахунок та встановити кредитний ліміт у розмірі 20000 грн.

Окрім того в анкеті заяві зазначено: «Прошу вважати наведений зразок мого власноручного підпису або його аналоги (у тому числі мій електронний /електронний цифровий підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті мені в Банку. Я засвідчую генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для накладання електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення моїх дій згідно з договором. Також я визнаю, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Я підтверджую, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися мною та/або Банком з використанням електронного/електронного цифрового підпису. Усе листування щодо цього Договору прошу здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали, відповідно до умов Договору».

На підставі укладеного договору відповідач ОСОБА_1 отримала кредит у розмірі 20 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка № НОМЕР_1 .

Відповідач свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, надавши відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором та у межах встановленого ліміту. У зв`язку з порушенням умов договору про надання банківських послуг від 04.12.2019 у ОСОБА_1 виникла заборгованість у розмірі 33014,16 грн., яка складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) - 33014,16 грн.

На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань та не погашає заборгованість за договором, що є порушенням законних прав та інтересів АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», тому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 04.12.2019 в розмірі 33014,16 трн. та судовий збір в сумі 2270,00 грн.

Ухвалою судді від 18.08.2021 відкрито провадження у справі за даним позовом за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник відповідача адвокат Федина О.В. подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволенні позовних вимог відмовити з наступних підстав. В заяві позичальника від 04.12.2019, підписаної сторонами, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. У заяві не зазначена процентна ставка, штрафи, пеня. Матеріали справи не містять підтверджень, що витяг з умов і правил обслуговування фізичних осіб розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов і правил, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та щодо сплати неустойки (пені, штрафів), та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви в розмірах і порядках нарахування. Надані позивачем правила обслуговування фізичних осіб, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останньою і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору.

Представник АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» адвокат Павленко С.В. подав до суду відповідь на відзив на позовну заяву, у якій зазначив, що ОСОБА_1 у повній мірі ознайомлена з умовами і правилами, адже в мобільному додатку позичальника міститься інформація про розмір кредитного ліміту, тарифи та паспорт споживчого кредиту розділу ІІ умов та правил з відповідними прикладами та поясненнями, що дозволяють всебічно та повно зрозуміти права та обов`язки позичальника. Після підписання заяви позичальник взяв на себе зобов`язання оплачувати послуги банку, що виникають в результаті використання платіжних карток згідно тарифів. Договір про надання банківських послуг укладено шляхом оферти пропозиції стороні укласти договір з урахуванням викладених умов. Оферта вважається прийнятою після її акцепту.

Представник відповідача адвокат Федина О.В. подав до суду заперечення на відповідь на відзив, у якому просив відмовити у задоволенні позову з підстав, зазначених у відповіді на відзив.

28.09.2021 представник позивача адвокат Федина О.В. звернувся до суду із зустрічним позовом до Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» про стягнення безпідставно набутого майна, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача кошти в сумі 75595,25 грн..

Обґрунтовуючи зустрічні позовні вимоги, представник позивача вказує, що ОСОБА_1 сплатила на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» значно більшу суму аніж отримала як кредит, тому різниця між сумою наданого кредиту та сумою, виплаченою ОСОБА_1 на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» є безпідставно набутим майном, яке належить ОСОБА_1 . Внесення коштів на власну кредитну картку хоча й не передбачено умовами договору з банком, однак не заборонено. АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» отримало надлишково 75595,25 грн., які ОСОБА_1 внесла на власну картку без договору банківського вкладу чи інших договірних підстав і які належать їй та які відповідач не повернув, що і стало підставою звернення до суду.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 25.10.2021 прийнято зустрічну позовну заяву представника позивача адвоката Федини О.В. до Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» про стягнення безпідставно набутого майна до спільного розгляду з первісним позовом.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 05.01.2022 постановлено перейти від розгляду в порядку спрощеного провадження у даній цивільній справі до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 17.02.2022 закрито підготовче засідання, призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» адвокат Павленко С.В. у судовому засіданні підтримав позовні вимоги первісного позову та просив відмовити у задоволенні позовних вимог зустрічного позову.

Представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом адвокат Федина О.В. у судовому засіданні підтримав позовні вимоги зустрічного позову та просив відмовити у задоволенні позовних вимог первісного позову.

Заслухавши сторони у справі, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи, суд приходить до наступних висновків.

З матеріалів справи судом встановлено, що 04.12.2019 відповідач ОСОБА_1 звернулася до позивача та підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, за умовами якої клієнт просила відкрити поточний рахунок у гривні та встановити кредитний ліміт на суму, вказану у Мобільному додатку відповідно до умов договору та наведених у анкеті-заяві умов.

Підписавши анкету-заяву, відповідач погодилася з тим, що ця анкета-заява разом з умовами і правилами надання банківських послуг, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір, укладання якого він підтверджує і зобов`язується виконувати його умови.

Відповідно до п.п. 2.1. п. 2 Умов і правил обслуговування фізичних осіб в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів (далі Умов), банк відкриває клієнту поточний рахунок, операції за яким здійснюються з використанням платіжної картки та/або мобільного додатка, випускає та надає клієнту у користування платіжну картку, а також забезпечує здійснення розрахунків за операціями, здійсненими з використанням платіжної картки та/або мобільного додатка, згідно умов договору, в тому числі платіжної системи МаsterСаrd/Visa, та відповідно до вимог чинного законодавства України, в тому числі нормативно-правових актів Національного Банку України.

Відповідно до п. 2.4 Умов, своїм підписом в анкеті-заяві клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення відповідного договору клієнт ознайомився з текстом розділів, пунктів, підпунктів цих Умов і правил обслуговування фізичних осіб в ПАТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів, загальних умов випуску та обслуговування платіжних карток, паспорту споживчого кредиту, прогнозованого графіку щомісячних платежів та усіма умовами інших частин договору, повністю зрозумів їхній зміст та погоджується з викладеним.

Пунктом 2.12 Умов визначено, що клієнт, уклавши договір шляхом підписання анкети-заяви, підтверджує, що клієнт до укладення ним договору був ознайомлений в електронній/письмовій формі з інформацією щодо умов кредитування та орієнтовної загальної вартості кредиту тощо, як це вимагає законодавство про споживче кредитування, та отримав відповідні документи від банку і погоджується з ними. Клієнт підтверджує, що вказана інформація була надана клієнту в повному обсязі. Клієнт розуміє зміст вказаної інформації та підтверджує факт належного її надання клієнту банком.

Відповідно до ч. 1 ст.3 Закону України "Про електронну комерцію", електронний правочин - дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснена з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем; електронний підпис одноразовим ідентифікаторомце дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; суб`єкт електронної комерції - суб`єкт господарювання будь-якої організаційно-правової форми, що реалізує товари, виконує роботи, надає послуги з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, або особа, яка придбаває, замовляє, використовує зазначені товари, роботи, послуги шляхом вчинення електронного правочину.

Статтею 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги" визначено, що електронний підпис чи печатка не можуть бути визнані недійсними та позбавлені можливості розглядатися як доказ у судових справах виключно на тій підставі, що вони мають електронний вигляд або не відповідають вимогам до кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

На підставі укладеного договору відповідач отримала кредитну картку, на яку зарахований кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка.

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626,628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у даному випадку АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК»).

Відтак, оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, то повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому, з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Із матеріалів справи вбачається, що АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» звертаючись до суду вказував, що відповідач шляхом підписання анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 04.12.2019 отримала кредит у розмірі 20000 грн. у вигляді встановленого ліміту на картковий рахунок.

У відповідності з вимогами ст. ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

На підтвердження умов кредитування АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» надало суду копію анкети-заяви відповідача до договору про надання банківських послуг, а також розрахунок заборгованості.

Разом з тим, вказані документи не підтверджують умов кредитування та наявності заборгованості у визначеній позивачем сумі.

Як вбачається з матеріалів справи, умови та правила обслуговування фізичних осіб не містять підпису ОСОБА_1 ..

Анкета-заява містить лише анкетні дані відповідача ОСОБА_1 , її контактну інформацію. Крім того, анкета-заява не містить даних про встановлення ліміту на суму 20000 грн., на який посилається АТ «Універсал Банк» у позовній заяві.

За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін, а саме тіла кредиту, сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, суд вважає, що вимоги АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» є недоведеними.

Відповідно до ч. 4 ст. 16 Закону України «Про споживче кредитування», у разі затримання споживачем сплати частини споживчого кредиту та/або процентів щонайменше на один календарний місяць, а за споживчим кредитом, забезпеченим іпотекою, та за споживчим кредитом на придбання житла - щонайменше на три календарні місяці, кредитодавець має право вимагати повернення споживчого кредиту, строк виплати якого ще не настав, в повному обсязі, якщо таке право передбачене договором про споживчий кредит.

Кредитодавець зобов`язаний у письмовій формі повідомити споживача про таку затримку із зазначенням дій, необхідних для усунення порушення, та строку, протягом якого вони мають бути здійснені.

Якщо кредитодавець відповідно до умов договору про споживчий кредит вимагає здійснення платежів, строк сплати яких не настав, або повернення споживчого кредиту, такі платежі або повернення споживчого кредиту здійснюються споживачем протягом 30 календарних днів, а за споживчим кредитом, забезпеченим іпотекою, та за споживчим кредитом на придбання житла - 60 календарних днів з дня одержання від кредитодавця повідомлення про таку вимогу.

Якщо протягом цього періоду споживач усуне порушення умов договору про споживчий кредит, вимога кредитодавця втрачає чинність.

Позивач вказує, що у зв`язку з порушенням умов Договору про надання банківських послуг від 04.12.2019 у ОСОБА_1 виникла заборгованість у розмірі 33014,16 грн., яка складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом.

Однак, позивач не надав суду доказів про те, що він направляв відповідачеві повідомлення чи будь-які інші вимоги із зазначенням дій, необхідних для усунення порушення, та строку, протягом якого вони мають бути здійснені.

Дотримання такої процедури визначено Законом і є обов`язковим до виконання кредитодавцем.

Таким чином, судом установлено недотримання позивачем вимог ч. 4 ст. 16 Закону України «Про споживче кредитування», а тому звернення до суду з позовом про стягнення заборгованості є передчасним.

На підставі викладеного вище, суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» задоволенню не підлягають.

Щодо позовних вимог за зустрічним позовом, суд зазначає про наступне.

У судовому засіданні встановлено, що зобов`язання за наданим кредитом не припинилися, отже, ОСОБА_1 сплачувалися спірні кошти на рахунок АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» в порядку виконання договірних зобов`язань.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 18 червня 2021 по справі №927/491/19 стаття 1212 ЦК України, на яку посилається представник ОСОБА_1 адвокат Федина О.В., регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України, зокрема ст.1212 ЦК України.

Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна в іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна з боку набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Зобов`язання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші.

Необхідно виходити з того, що правова підстава отримання (набуття) майна відсутня у тому разі, коли відбувся перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується безпосередньо на вимозі закону, або суперечить меті існування правовідношення i його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Відповідно до статті 1212 ЦК України безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею в себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі цієї статті тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.

Тобто, в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто, відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №904/2444/18, від 23 квітня 2019 року у справі №918/47/18, від 23 січня 2020 року у справі №910/3395/19, від 19 січня 2022 року у справі №202/2965/21.

Загальна умова частини першої ст.1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах. Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.

Тобто в разі, коли правочин утворює правову підставу для набуття (збереження) майна, ст.1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Таким чином, договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень ст.1212 ЦК України.

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Встановивши, що зобов`язання за спірним кредитом не припинилися, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 сплачувалися спірні кошти на рахунок АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» в порядку виконання договірних зобов`язань.

Зважаючи на викладене вище, виходячи із меж заявлених позовних вимог за первісним та зустрічним позовам, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні первісного та зустрічного позову.

Суд зауважує, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що у задоволенні первісного та зустрічних позовів відмовлено повністю, витрати АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» щодо сплати судового збору за подання первісної позовної заяви тавитрати ОСОБА_1 щодо сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви належить віднести на рахунок останніх.

Керуючись ст.ст. 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

у задоволенні позовних вимог за первісним позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Автозаводсбка 54/19; ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 21133352) до ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Федини Олександра Васильовича до Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» про стягнення безпідставно набутого майна відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення буде складено 23.06.2022.

Суддя: К.М. Ушакова