Ухвала

22 червня 2022 року

м. Київ

справа № 127/16194/20

провадження № 61-5422ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 січня 2022 року

та постанову Вінницького апеляційного суду від 20 квітня 2022 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Злагода» про скасування довіреності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом

до Кредитної спілки «Злагода» (далі - КС «Злагода») про скасування довіреності та зобов`язання вчинити дії.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 є членом КС «Злагода».

КС «Злагода» є юридичною особою, яка не перебуває у процесі припинення, з місцезнаходженням за адресою: 21009, Україна, Вінницька область, місто Вінниця, вулиця Хмельницьке шосе, будинок 82, офіс 610, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

09 червня 2020 року приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Лукашенком В. Б. за реєстровим № 3131 на виконання договору доручення, укладеного у письмовій формі, посвідчено довіреність від імені КС «Злагода», якою уповноважено Онопенко О. П., Пекарчук К. М. , Бінцаровського С. В. , адвоката Бабошина А. С. (кожен діє окремо) бути представниками з усіма необхідними повноваженнями з питань ведення справ КС «Злагода».

Посилаючись на відсутність договору доручення або договору про надання юридичних послуг, укладених між КС «Злагода» та адвокатом

Бабошиним В. А. або іншими особами, ОСОБА_1 просив суд скасувати довіреність КС «Злагода» від 09 червня 2020 року, посвідчену приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Лукашенком В. Б. за реєстровим № 3131, та зобов`язати КС «Злагода» поставити це до відома нотаріуса і дати оголошення у засобах масової інформації.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 26 січня

2022 року (у складі судді Дернової В. В.) у задоволені позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 20 квітня 2022 року (у складі колегії суддів: Голоти Л. О., Денишенко Т. О., Рибчинського В. П.) рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 січня 2022 року залишено без змін.

Судові рішення мотивовані тим, що такий спосіб захисту, як скасування довіреності та зобов`язання відповідача вчинити дії, є неефективним способом захисту прав та інтересів. Крім того, довіреність може бути скасована виключно особою, яка її видала, а не судом, а позовна вимога про визнання недійсним відповідного договору доручення або про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину позивачем не заявлялася, а суд не вправі вийти за межі позовних вимог. Отже, підстав для задоволення позову немає.

17 червня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду

з касаційною скаргою на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 січня 2022 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 20 квітня 2022 року, в якій заявник просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і передати справу на новий розгляд, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 жовтня 2020 року

у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) вказала,

що касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду

на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур. У ЦПК України визначено баланс між такими гарантіями права на справедливий судовий розгляд, як право на розгляд справи судом, встановленим законом (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини

і основоположних свобод), та принципом остаточності судових рішень

resjudicata, фактично закріплено перехід до моделі обмеженої касації, що реалізується за допомогою введення процесуальних фільтрів з метою підвищення ефективності касаційного провадження.

Пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України передбачено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 17 серпня

2020 року справу № 127/16194/20 призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін.

Відповідно до пунктів 1, 4 частини четвертої статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову у цій справі є вимоги про скасування довіреності та зобов`язання вчинити дії (поставити до відома нотаріуса і дати оголошення у засобах масової інформації).

Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитись з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином

(рішення у справі «Зубац проти Хорватії», заява № 40160/1, від 05 квітня 2018 року).

Отже, справа є незначної складності, тому є малозначною відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

При цьому, Верховним Судом досліджено та взято до уваги: предмет позову, складність справи, доводи касаційної скарги, а також значення справи для сторін і суспільства, практику розгляду справ з даної категорії.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК Українисуд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R(95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню,

у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Зазначення у постанові Вінницького апеляційного суду від 20 квітня

2022 року про можливість її оскарження в касаційному порядку не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки такий перегляд не відповідатиме положенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у частині права особи на розгляд справи судом, встановленим законом.

З наведених обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статтями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області

від 26 січня 2022 року та постанову Вінницького апеляційного суду

від 20 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1

до Кредитної спілки «Злагода» про скасування довіреності та зобов`язання вчинити дії, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

С. Ю. Мартєв

В. В. Сердюк