КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/7429/2021 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

24 червня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії судів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Олійника В.І.,

суддів: Суханової Є.М., Сушко Л.П.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Регіонального сервісного центру МВС в м. Києві на рішення Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру МВС в м. Києві, Міністерства внутрішніх справ України про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2021 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, відповідач Регіональний сервісний центр МВС в м. Києві 03 травня 2022 року подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2021 року.

Зазначав, що строк на апеляційне оскарження може також бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 358 ЦПК України та посилався на введення в Україні воєнного стану 24 лютого 2022 року, що є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Вказував, що оскаржуване рішення не було вручено відповідачу у день його проголошення, а копію повного його тексту він отримав 09 лютого 2022 року, що підтверджується вхідним штемпелем на рішенні Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2021 року (а.с. 125).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 червня 2022 року зазначену апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліківа саме: надати докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Копія ухвали направлялась апелянту за адресою, вказаною в апеляційній скарзі та була отримана 20 червня 2022 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 138).

На виконання вказаної ухвали, 23 червня 2022 року на адресу Київського апеляційного суду від відповідача Регіонального сервісного центр МВС в м. Києві надійшла заява про усунення недоліків, в якій зазначає, що копію оскаржуваного рішення відповідач отримав 09 лютого 2022 року, а запровадження воєнного стану на території України є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Також зазначає, що особа, відповідальна за ведення претензійно-позовної роботи у судах по справі № 757/33626/20-ц - провідний спеціаліст сектору юридичного забезпечення регіонального сервісного центру МВС в м. Києві Чайці І.М., було надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку від 11.05.2021 року до 04.03.2024 року на підставі Наказу ГСЦ МВС від 26.04.2021 року № 2/10/93-кп. Зазначена обставина, з урахуванням великої кількості судових справ, стороною яких є Регіональний сервісний центр МВС в м. Києві, також створила певні складнощі при зверненні з апеляційною скаргою до Київського апеляційного суду на рішення Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2021 року.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Апеляційний суд доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження враховуючи наступні підстави.

ЄСПЛ у справах «Салов проти України», п. 93, «Сутяжник» проти Росії», п. 38 підкреслює, що відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи. Зокрема, під правовим пуризмом у практиці ЄСПЛ розуміється невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, а також строки для подання апеляційної чи касаційної скарги, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Європейський суд з прав людини вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (PONOMARYOV v. UKRAINE,

№ 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Виходячи з наведеного, посилання на декретну відпустку відповідальної особи за ведення претензійно-позовної роботи, суд оцінює критично, оскільки, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, посилання апелянта на введення 24 лютого 2022 року в Україні воєнного стану не можуть бути визнані судом поважними, оскільки оскаржуване рішення ухвалене ще 11 березня 2021 року, а строк на апеляційне оскарження закінчився 12 квітня 2021 року, тобто більш ніж за 10 місяців до 24 лютого 2022 року.

Враховуючи те, що відповідач Регіональний сервісний центр МВС в м. Києві не виконав вимоги ухвали, суд не може вирішити питання про відкриття провадження, та виходячи з вимог ст.ст. 185, 358 ЦПК України, йому слід відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Враховуючи ст. ст. 185, 358 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Регіонального сервісного центру МВС в м. Києві на рішення Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру МВС в м. Києві, Міністерства внутрішніх справ України про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: