Справа № 555/775/22
Номер провадження 2/555/271/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2022 року

Березнівський районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Мельничук Н. В.

при секретарі Кравчук С. Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Березнівської міської ради Рівненського району Рівненської області про встановлення факту постійного проживання однією сім"єю із спадкодавцем не менше п"яти року на час відкриття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся із позовом до Березнівської міської ради Рівненського району Рівненської області про встановлення факту постійного проживання однією сім"єю із спадкодавцем не менше п"яти року на час відкриття спадщини. Позивач в обґрунтування заявлених вимог вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 в м.Березне, Рівненської області. Після смерті спадкодавця відкрилась, зокрема, спадщина : 1/3 частка в праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 .07 березня 1992 року ОСОБА_1 із ОСОБА_2 одружилась. Шлюб було розірвано на підставі рішення Березнівського районного суду від 03 лютого 1998 року. Однак, фактично сімейні відносини в нас тривали аж до дня смерті спадкодавця. Ми продовжували разом проживати спільно, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки. Ми спільно користувалися належною нам квартирою, сплачували витрати на її утримання, робили ремонти. Разом купували продукти харчування, речі та техніку для побутових зручностей. Спільно займалися підприємницькою діяльністю, торгуючи на ринку. ОСОБА_1 організовувала поховання ОСОБА_2 та понесла на це витрати.23 грудня 1998 року на їх разом із ОСОБА_2 замовлення Рівненське обласне БТІ виготовило Технічний паспорт на квартиру, в якій вони проживали. 24 лютого 1999 року Березнівська селищна рада у зв`язку із приватизацією видала нам Свідоцтво про право власності на житло.У довідці про склад сім`ї за №67, яку їм для приватизації займаної квартири у грудні 1998 року видала Березнівська селищна рада, ОСОБА_2 включений до складу її як основного квартиронаймача сім`ї, його родинні відносини вказано як "чоловік". Тобто, дана довідка підтверджує те, що вони після розлучення продовжували проживати однією сім`єю, що тривало аж до смерті спадкодавця.

Клопотання, процесуальні дії у справі.

31 травня 2022 року позовна заява була прийнята до розгляду та відкрите провадження у справі.

Будь-які заяви чи клопотання щодо проведення процесуальних дій, в тому числі забезпечення позову, забезпечення доказів, зупинення і поновлення провадження у справі, учасниками справи не заявлялися.

Позивач в судове засідання не з`явилася, представник позивача- адвокат Юсенко А.О. подав письмову заяву про проведення розгляду справи без участі позивача та представника, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити позов.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій позовні вимоги визнає, а також просить розглядати справу за його відсутності.

Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 в м.Березне, Рівненської області. Після смерті спадкодавця відкрилась, зокрема, спадщина : 1/3 частка в праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 .

07 березня 1992 року ОСОБА_1 із ОСОБА_2 одружилась. Шлюб було розірвано на підставі рішення Березнівського районного суду від 03 лютого 1998 року.

23 грудня 1998 року Рівненське обласне БТІ виготовило Технічний паспорт на квартиру, в якій вони проживали. 24 лютого 1999 року Березнівська селищна рада у зв`язку із приватизацією видала Свідоцтво про право власності на житло.

Статтею 8 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду" (в редакції, чинній на час приватизації квартири) приватизація державного житлового фонду здійснювалася уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними

підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходився державний житловий фонд. Передача займаних квартир (будинків) здійснювалася в спільну сумісну або часткову власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають в даній квартирі

(будинку), в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається

право на житло, з обов`язковим визначенням уповноваженого власника

квартири (будинку).

Згідно із п.п. 5, 6, 20, 21 Положення про порядок передачі квартир (будинків) у власність громадян , яке затверджене наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 15.09.1992р. N 56 (в редакції, чинній на час приватизації квартири), передача займаних квартир (будинків) здійснювалася в приватну (для одиноких наймачів) та у спільну (сумісну або часткову) власність за письмовою згодою всіх повнолітніх (віком від 18 і більше років) членів сім`ї з обов`язковим визначенням уповноваженого власника квартири (будинку). До членів сім`ї наймача включаються лише громадяни, які постійно мешкають у квартирі (будинку) разом з наймачем або за яким зберігається право на житло. Передача житла у власність громадян здійснювалася безоплатно, виходячи з розрахунку санітарної норми (21 квадратний метр загальної площі на наймача і кожного члена сім`ї та додатково 10 квадратних метрів на сім`ю). При оформленні заяви на приватизацію квартири (будинку) громадянин бере на підприємстві, що обслуговує жилий будинок, довідку про склад сім`ї та займані приміщення . У довідці вказуються члени сім`ї наймача, які прописані та мешкають разом з ним, а також тимчасово відсутні особи, за якими зберігається право на житло.

У довідці про склад сім`ї за №67, для приватизації займаної квартири у грудні 1998 року видала Березнівська селищна рада, ОСОБА_2 включений до складу її як основного квартиронаймача сім`ї, його родинні відносини вказано як "чоловік". Тобто, дана довідка підтверджує те, що вони після розлучення продовжували проживати однією сім`єю, що тривало аж до смерті спадкодавця.

Наведені вище обставини стверджуються також письмовими заявами ОСОБА_3 (проживає в АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_4 (проживає в АДРЕСА_1 ).

У відповідності до статті 1217 Цивільного Кодексу України (далі - ЦК) спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із ч.2 ст.1223 ЦК у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Статтею 1258 ЦК встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1264 ЦК у у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1268 ЦК спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого ст. 1270 Цивільного Кодексу України строку (шість місяців), він не заявив про відмову від неї.

В довідці Березнівської міської ради №3619 від 10.12.2021р. зазначено, що до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 був зареєстрований та постійно проживав за адресою : АДРЕСА_1 . За вищевказаною адресою на дату смерті були зареєстровані ОСОБА_1 та її внук ОСОБА_4 .

Відповідно до частини першої статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно із частиною п`ятою статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно частини третьої статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Березнівського РНО Куц І.В. із питанням видачі свідоцтва на спадщину після смерті ОСОБА_2 . Постановою нотаріуса від 28.12.2021р. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із відсутністю доказів належності до кола спадкоємців за законом.

Згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-яку заяву, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст. 13 Конвенції).

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У відповідності до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. N 7 "Про судову практику у справах про спадкування", справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Як зазначалось вище, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно положень ст. 1264 ЦК України факт проживання однією сім`єю зі спадкодавцем не менше п`яти років до часу відкриття спадщини має юридичне значення, оскільки може бути підставою для одержання права на спадкування за законом у четвертій черзі спадкоємців.

Статтею 3 Сімейного кодексу України встановлено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно п. 21 постанови Пленуму Верховного суду України N 7 від 30.05.2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема: вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

У відповідності до статті 76 Цивільного процесуального Кодексу України (далі - ЦПК) доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до вимог статті 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 2 ЦПК встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ст.4 ЦПК). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст.5 ЦПК).

Згідно п. 16.1 Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених Наказом Міністерства юстиції України №3253/5 від 22.12.2010 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2010 р. за N 1318/18613видача, тимчасовий доступ до справ (нарядів) і нотаріальних документів та тимчасова виїмка таких справ і документів, що знаходяться на зберіганні контори, архіву, приватного нотаріуса, можливі лише у випадках, передбачених чинним законодавством. Відповідно до ст.8 (нотаріальна таємниця) Закону України "Про нотаріат" довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обґрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження Національному агентству з питань запобігання корупції на його письмовий запит, здійснений з метою виконання повноважень, визначених Законом України "Про запобігання корупції".Із вищенаведеного вбачається необхідність подання до суду в порядку ст.84 ЦПК України клопотання про витребовування від приватного нотаріуса Березнівського РНО Куц І.В. (м.Березне, вул.Котляревського, 2а) матеріалів спадкової справи (за наявності ), заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст.5,6,212-215,256-259ЦПК України,суд-

В И Р І Ш И В :

Встановити факт постійного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 разом із ОСОБА_2 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Березне Березнівського району Рівненської області) за адресою: АДРЕСА_1 , не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме на день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Сторони та інші учасники справи:

Позивач : ОСОБА_1 ; зареєстроване місце проживання : АДРЕСА_1 ; паспорт НОМЕР_1 , виданий Березнівським РВ УМВС України в Рівненській області 12 червня 1998 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2

Відповідач : Березнівська міська рада Рівненського району Рівненської області; 34600, м.Березне, вул.Київська,5 Рівненської області, Код .

Рішення може бути оскаржене до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Березнівський районний суд Рівненської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Мельничук Н. В.