Провадження №: 2-п/755/114/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" червня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Булгакової Є.І.,

представника заявника - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за заявою представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 08.10.2021 року у справі №755/10139/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів, -

у с т а н о в и в:

20.12.2021 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 08.10.2021 року у справі №755/10139/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів, у якій представник просить поновити строк для подачі відповідної заяви до суду, скасувати заочне рішення суду та з метою визначення підсудності передати справу до Київського апеляційного суду.

Вимоги заяви мотивовано тим, що відповідач дізнався про наявність заочного рішення суду від 08.10.2021 року лише 13.12.2021 року із часу ознайомлення його представника з матеріалами справи. Представник вказує, що позивачем у позові було зазначено адресу відповідача: АДРЕСА_1 . Вказана адреса зазначена у скриншоті зробленому з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Однак зазначена адреса є неправильною і за цією адресою відповідач ніколи не проживав. Крім того, відповідач, як фізична особа-підприємець з 21.01.2021 року припинив свою діяльність про що міститься запис у відповідному реєстрі. Представник зазначає, що відповідач не отримував від позивача жодних претензій і належних доказів про отримання відповідачем такої претензії матеріали справи не містять. Відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується паспортом громадянина України та довідкою про взяття на облік внутрішньопереміщеної особи від 27.05.2021 року. Ураховуючи, що позивачем в позові було вказано неправильну адресу місця проживання (реєстрації) відповідача, судові повістки, повідомлення, позовну заяву з додатками останній не міг отримати в принципі, оскільки не був обізнаний про факт пред`явлення до нього позову. У зв`язку з наведеним відповідач був позбавлений можливості брати участь у справі, не був належним чином повідомленим про розгляд справи та про факт подання позову, жодного поштового повідомлення, судової повістки відповідач не отримував, а за місцем реєстрації відповідача судова кореспонденція взагалі не направлялась. Неповідомлення відповідача про розгляд справи позбавило його можливості реалізувати свої процесуальні права, подавати докази, клопотання та заяви, надавати пояснення, подати відзив та заперечення, користуватись іншими процесуальними правами, що має істотне значення для правильного вирішення спору і призвело до ухвалення неправильного рішення суду. 13.12.2021 року представник відповідача ознайомився з матеріалами справи і ураховуючи дату звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, відповідач має право на поновлення йому строку на подання відповідної заяви. Посилаючись на положення ст.ст. 23, 27, 165, 187 ЦПК України, ст. 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» відповідач зазначає, що при звернення із позовом до суду позивачем порушено правила підсудності, адже відповідач зареєстрований у АР Крим і така інформація наявна в Єдиному державному демографічному реєстрі. Ураховуючи викладене справа підлягає передачі для визначення підсудності до Київського апеляційного суду.

06.04.2022 року до суду надійшли письмові заперечення представника позивача на заяву про перегляд заочного рішення суду, у якому представник просить відмовити у задоволенні заяви сторони відповідача про перегляд заочного рішення суду посилаючись на те, що представник відповідача використовує викривлення ряду фактів, а прохальна частина заяви є необґрунтованою. Відповідач вказує, що у позові зазначена його адреса: АДРЕСА_1 і що ця адреса зазначена у ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, але вона є неправильною і за цією адресою він ніколи не проживав. Представник позивача зазначає, що у даному випадку сторона відповідача наводить неправдиві дані, оскільки у ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зазначена адреса відповідача: АДРЕСА_3 , яка була встановлена безпосередньо судом як остання відома адреса відповідача на яку і направлялись процесуальні документи. Представник посилається на положення ч.ч. 1, 2 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань» щодо можливості використання третьою особою даних Єдиного державного реєстру як достовірних. Крім того, представник зазначає, що при складанні ним претензії на ім`я відповідача, ним крім даних ЄДР було сформовано довідку з реєстру речових прав та встановлено, що відповідач є власником кв. АДРЕСА_4 . За вказаною адресою відповідачу було направлено претензію за номером поштового відправлення №563, яка отримана відповідачем 21.05.2021 року, що підтверджується відстеженням поштового відправлення, і цією претензією відповідач був попереджений про намір позивача звернутись до суду у разі не виконання вимог претензії. Перед поданням позовної заяви було виявлено дві адреси відповідача: АДРЕСА_3 , що належить до Дніпровського району м. Києва та за якою відповідач був зареєстрований в якості ФОП, та АДРЕСА_1 , що належить до Дніпровського району м. Києва і власником цієї квартири є відповідач. За таких обставин представник посилається на положення ч. 9 ст. 28 ЦПК України та вказує, що на момент звернення до суду позивачу не була відома адреса реєстрації відповідача, однак відома його остання адреса реєстрації як ФОП та адреса знаходження його нерухомого майна і обидві ці адреси відносяться до Дніпровського району м. Києва, тож ураховуючи, що претензію відповідач отримав за місцем розташування належної йому квартири, у позові була зазначена адреса відповідача за місцем знаходження його майна. З урахуванням викладеного представник вважає, що справу розглянуто судом без порушень правил підсудності, а оскільки справа вже розглянута судом, то твердження відповідача про необхідність розглянути питання підсудності не заслуговують на увагу, крім того процесуальний закон не передбачає такої підстави для перегляду заочного рішення. Також представник вказує, що для скасування заочного рішення слід зазначати докази по суті спору, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, однак стороною відповідача не надано жодного доказу, який би міг вплинути на інший результат по справі.

В судовому засіданні представник заявника підтримав вимоги заяви про перегляд заочного рішення з підстав викладених у ній, просить заяву задовольнити і додатково пояснив суду, що у даному випадку порушено підсудність справи, адже відповідач зареєстрований в АР Крим і законом встановлений порядок визначення підсудності таких справи Київським апеляційним судом. Крім того, на час звернення з відповідним позовом до суду статус відповідача як ФОП був припинений. До Дніпровського районного суду м. Києва вже надходив аналогічний позов до відповідача де позивачем була мабуть донька позивачки у цій справі і той позов за клопотанням сторони відповідача був переданий для визначення підсудності до Київського апеляційного суду, який визначив підсудність Шевченківському районному суду м. Києва. Також представник зазначає, що не отримував від сторони позивача їх письмових заперечень із доданими до них доказами.

Представник позивача в судовому засіданні вимоги заяви про перегляд заочного рішення не визнав та пояснив суду, що в порядку досудового врегулювання спору ним був перевірений державний реєстр та виявлене останнє відомо місце реєстрації відповідача як ФОП, і згідно норм чинного законодавства позивач має право посилатись на такі дані як достовірні. Адреса указана в позові є місцем знаходження належної відповідачу квартири. Для надсилання претензії замовлялась кур`єрська доставка з зазначенням телефону відповідача вказаному у ЄДР і таку претензію відповідач отримав за адресу місця знаходження його майна 21.05.2021 року. Обидві адреси відносяться до Дніпровського району м. Києва. Посилаючись на положення ч. 9 ст. 28 ЦПК України представник зазначає, що йому не було відомо про дійсне місце реєстрації відповідача, тому відповідно до вимог закону позов подавався за останнім відомим місцем реєстрації відповідача як ФОП та місцем знаходження його нерухомого майна. Представник вважає безпідставними посилання представника відповідача на порядок визначення підсудності у іншій справі, оскільки інша справа не була розглянута по суті на час виявлення даних про місце реєстрації відповідача. Представник вказує, що у даному випадку відсутня сукупність підстав передбачених ст. 284 ЦПК України для скасування заочного рішення, оскільки стороною відповідача не зазначено доказів які мають істотне значення для правильного вирішення спору. Представник визнає, що на час звернення із позовом до суду статус відповідача як ФОП вже був припиненим, однак вказує, що в даному випадку звернення до суду було за останнім відомим місцем знаходження відповідача та його майна. Також представник зазначає, що до заперечень на заяву про перегляд заочного рішення додано докази її направлення із додатками на електронну адресу представника відповідача, тобто у порядку який був можливий в умовах воєнного стану на початку березня, але матеріали надсилались представнику, який підписав заяву про перегляд заочного рішення, натомість в судовому засіданні приймає участь інший представник відповідача.

Суд, вивчивши заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення та додатки до неї, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про те, що відповідна заява підлягає до часткового задоволення, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 15.06.2021 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів.

Ухвалою суду від 29.06.2021 року відкрите провадження у справі, призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

Заочним рішення суду від 08.10.2021 року позов задоволений, стягнуто з відповідача на користь позивача безпідставно набуті грошові кошти у сумі 82800,00 грн. та вирішене питання про розподіл судових витрат.

20.12.2021 року до суду надійшла заява представника відповідача про перегляд заочного рішення.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін і матеріали справи не містять даних про вручення відповідачу копії цього рішення, натомість вбачається, що представник відповідача ознайомився з матеріалами справи 13.12.2021 року і ураховуючи дату подання до суду заяви про перегляд заочного рішення (20.12.2021 року), відповідачу слід поновити строк для звернення до суду із такою заявою, оскільки вона подана в межах 20-денного терміну від дня ознайомлення представника відповідача з матеріалами справи.

Стосовно вимог заяви про скасування заочного рішення та передачі справи до Київського апеляційного суду для визначення підсудності, суд дійшов висновку, що такі вимоги заяви не підлягають до задоволення, з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 288 ЦПК України встановлено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, вказаною нормою цивільного процесуального закону встановлено певну сукупність обставин, які суд має встановити під час перегляду заочного рішення і лише при наявності такої сукупності заочне рішення підлягає скасування із призначенням справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

За змістом ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позов був поданий до Дніпровського районного суду м. Києва із вказанням адреси відповідача: АДРЕСА_1 , що територіально відноситься до Дніпровського району м. Києва на який розповсюджується Дніпровського районного суду м. Києва.

Частиною 6 ст. 187 ЦПК України визначено, що у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

У визначеному цією нормою порядку суд 22.06.2021 року звернувся із запитом для отримання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

24.06.2021 року до суду надійшла відповідь Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» про те, що відповідач зареєстрованим по м. Києву не значиться.

Згідно ч. 10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ураховуючи, що отримана судом інформація не дала змоги встановити зареєстроване місце проживання відповідача та з огляду на положення ч. 10 ст. 187 ЦПК України, судом 29.06.2021 року було постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та на офіційному веб-порталі судової влади України розміщене оголошення з метою повідомлення відповідача про наявний в провадженні суду позов і відкриття провадження у справі.

Отже, суд дотримуючись вимог процесуального закону здійснив перевірку реєстрації місця проживання відповідача та отримавши інформацію, яка не дала змоги встановити таке місце реєстрації відкрив провадження у справі та розмістив відповідне оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Щодо посилань сторони відповідача на положення ч. 8 ст. 187 ЦПК України слід відмітити, що Дніпровський районний суд м. Києва не забезпечений доступом до Єдиного державного демографічного реєстру.

Частиною 11 ст. 128 ЦПК України передбачено, що відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Отже, за обставин коли зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача не було відоме, з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про наявність на розгляді суду відповідного позову, а тому перша підстава для скасування заочного рішення, передбачена ст. 288 ЦПК України у даному випадку відсутня, оскільки відповідач був належним чином повідомленим про розгляд справи і в такому випадку не подав відзив на позовну заяву без поважних причин.

Крім того, для висновку про необхідність скасування заочного рішення відсутня і друга підстава, передбачена ст. 288 ЦПК України, оскільки зі змісту заяви про скасування заочного рішення та додатків до неї не вбачається жодних посилань на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У додатку до заяви про перегляд заочного рішення міститься банківська виписка з карткового рахунку відповідача, яка перевірена судом та встановлено, що всі суми на які посилався позивач та дати їх перерахування відповідають даним виписки, а будь-яких спростувань безпідставного отримання відповідачем коштів, відповідач суду не навів.

Відтак, ураховуючи вимоги ст. 288 ЦПК України, відсутні передбачені цією нормою закону будь-які підстави для скасування заочного рішення суду.

Також слід відмітити, що ч. 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Інших результатів розгляду заяви про перегляд заочного рішення чинний цивільний процесуальний закон не передбачає, тож вимоги відповідача про скасування заочного рішення з направленням справи до Київського апеляційного суду для визначення підсудності не можуть бути задоволені в межах здійснення судом перегляду заочного рішення за заявою відповідача.

У відповідності до положень ст. 378 ЦПК України скасування рішення суду першої інстанції з направленням справи для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю є повноваженням суду апеляційної інстанції у ситуації коли судом першої інстанції розгляд завершений з ухваленням рішення та за умови, що апеляційна інстанція дійде висновку про прийняття рішення з порушенням правил територіальної юрисдикції.

При цьому, суд ще раз наголошує, що провадження у справі було відкрите у відповідності до вимог ст. 187 ЦПК України та розміщене оголошення для повідомлення відповідача про наявний на розгляді суду спір.

Крім того, згідно положень ч. 9 ст. 28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

До позовної заяви було додано викопіювання з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за змістом якого, 21.01.2021 року припинено підприємницьку діяльність ФОП ОСОБА_3 , місцезнаходження якого як ФОП було зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно зазначена адреса була останньою відомою адресою зайняття/роботи відповідача, що відповідає положенням ч. 9 ст. 28 ЦПК України. І на цю адресу суд направив свою кореспонденцію для відповідача, хоча з урахуванням положень ст.ст. 128, 187 ЦПК України він вважався повідомленим належним чином про розгляд справи вже з моменту розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Крім того, в межах розгляду заяви про перегляд заочного рішення встановлено, що вказана позивачем у своєму позові адреса відповідача: АДРЕСА_1 відповідає місцю знаходження нерухомого майна належного відповідачу, що також співвідноситься із положеннями ч. 10 ст. 187 та ч. 9 ст. 28 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 284, 287, 288, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Поновити відповідачу ОСОБА_3 пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 08.10.2021 року у справі №755/10139/21.

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 08.10.2021 року у справі №755/10139/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити учасникам справи, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів від дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складений 14.06.2022 року.

Суддя -