Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа №439/1001/20

Провадження № 2/439/11/22

20 січня 2022 року м. Броди

Бродівський районний суд Львівської області

в складі:

головуючого-судді Петейчука Б.М.,

з участю секретаря

судового засідання Ковальчук Н.І.,

прокурор Бродівського відділу Золочівської окружної прокуратури

позивач: Бродівська міська рада Золочівського району Львівської області,

відповідач: ОСОБА_1 ,

третя особа

на стороні позивача: ДП «Бродівське лісове господарство»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом прокурора в інтересах держави - Бродівської міської ради Золочівського району Львівської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок порушення вимог законодавства про охорону природного навколишнього середовища, ухвалив таке рішення.

Виконуючий обов`язки керівника Радехівської місцевої прокуратури Львівської області звернувся із позовною заявою в інтересах держави - Бродівської міської ради Золочівського району Львівської області до ОСОБА_1 , у якій просить стягнути з ОСОБА_1 в користь Бродівської міської ради Золочівського району Львівської області шкоду, завдану державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства в сумі 11 842 гривень 35 копійок.

Стислий виклад позиції позивача.

Позивач зазначає, що 19 травня 2016 року біля 03 годин 00 хвилин, ОСОБА_1 в кварталі 24, виділі 4 Берлинського лісництва Державного підприємства «Бродівське лісове господарство», що знаходиться на території Шнирівської сільської ради Бродівського району Львівської області - вчинив незаконну рубку трьох дерев. Як наслідок завдав Берлинській територіальній громаді матеріальної шкоди на загальну суму 11 842 гривні 35 копійок.

Позивач вказує, що інженером із охорони та захисту лісу Державного підприємства «Бродівське лісове господарство» ОСОБА_2 за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення № 13/2 від 19 травня 2016 року винесено постанову № 2 від 30 червня 2016 року. Відповідно до Постанови ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя: села Конюшків Бродівського району Львівської області, визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 65 кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: щодо незаконної порубки дерев та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 170 гривень.

Позивач звертає увагу, що у подальшому відповідач оскаржив постанову № 2 від 30 червня 2016 року до Бродівського районного суду Львівської області. Відтак 09 вересня 2016 року судовим рішенням постанову Державного підприємства «Бродівське лісове господарство» визнано незаконною та скасовано, справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Справу скеровано на новий розгляд інженеру охорони і захисту лісу Державного підприємства «Бродівське лісове господарство».

Позивач мотивує, що не погоджуючись із таким судовим рішенням, Державне підприємство «Бродівське лісове господарство» подало апеляційну скаргу. За результатами розгляду вищевказаної справи, 08 листопада 2016 року Львівським апеляційним адміністративним судом ухвалено рішення, постанову Бродівського районного суду Львівської області від 09 вересня 2016 року в частині надіслання справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності для нового розгляду інженеру охорони та захисту лісу Державного підприємства «Бродівський лісове господарство» для нового розгляду скасовано. Судове рішення змінено та доповнено резолютивну частину постанови абзацом четвертим: «У решті позову відмовити».

Позивач вказує, що 02 вересня 2019 року Верховним Судом в результаті розгляду касаційної скарги на вищевказані судові рішення судів першої та апеляційної інстанції винесено постанову, якою такі судові рішення скасовано. Ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Позивач стверджує, що постанова інженера з охорони і захисту лісу Державного підприємства «Бродівське лісове господарство» Тереховського Володимира Ігоровича набрала законної сили лише 02 вересня 2019 року. Шкода в сумі 26 320 гривень 42 копійки, яка завдана самовільною рубкою дерев на території Берлинської територіальної громади, відповідачем добровільно не відшкодована.

Позивач наголошує, що здійснення прокурором його представництва в суді, виконує захист законних інтересів держави. Оскільки такий захист органом місцевого самоврядування належним чином провести не можливо у зв`язку із відсутністю юридичного відділу в органу місцевого самоврядування. Зазначені обставини є підставою для реалізації прокурором визначених Конституцією України та законами України повноважень шляхом пред`явлення позову в інтересах держави в особі уповноваженого органу - Берлинської територіальної громади Львівської області.

Стислий виклад позиції відповідача.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив повністю. Зазначив, що позов пред`явлено поза межами строку позовної давності. Оскільки в мережі Інтернет на загальнодоступному електронному порталі містяться відеозаписи щодо причетності ОСОБА_1 до участі у незаконних порубках на території Лешнівського та Берлинського лісництва, що розташовані в межах Бродівського територіальної громади Львівської області. Такі відеозаписи персонально розміщені на порталі телеканалу ТРК «Броди» та датовані 25 травня 2016 року та 02 березня 2017 року.

На думку відповідача, цей факт об`єктивно підтверджує обставину обізнаності позивача про факт незаконної порубки дерев на території Берлинського лісництва. Тому оскільки подія мала місце 19 травня 2016 року, а позивач не міг не знати про останню, позивач пропустив трьохрічний строк звернення до суду за захистом порушеного права. Позаяк такий сплив у червні 2019 року.

Відповідач стверджує, що враховуючи презумпцію обізнаності особи про стан своїх суб`єктивних прав, обов`язок доведення строку, з якого особі стало (могло стати) відомо про порушення права, покладається на позивача. Оскільки позивачем факту обізнаності не спростовано, то вважає, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі.

17 серпня 2020 року відкрито провадження у справі та вирішено судовий розгляд проводити за правилами загального позовного провадження.

Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив.

Відповідачем подано заяву про застосування строку позовної давності, у якому проти задоволення позовних вимог заперечує повністю. Вважає за необхідне застосувати такий, оскільки право пред`явлення вимоги розпочалося у 2016 році та на момент звернення із позовною заявою до суду вийшов законодавчо передбачений трьохрічний строк позовної давності.

За клопотанням прокурора, ухвалою суду залучено Бродівську міську раду Золочівського району Львівської області як правонаступника позивача Шнирівської сільської ради Бродівського району Львівської області.

Представник позивача - Бродівської міської ради Золочівського району Львівської області участь свого представника в судовому засіданні не забезпечив. Від представника позивача - ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Прокурор Бродівського відділу Золочівської окружної прокуратури Самсонов Анатолій під час судового засідання позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Вказав, що вина відповідача була встановлена виключно постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року. Тому строк позовної давності необхідно рахувати з цього моменту. За таких обставин просить суд позов задовольнити.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив. Представник відповідача адвокат Галушка Василь Васильович повторно підтримав необхідність застосування строку позовної давності до даного спору. Подав заява про розгляд справи без його участі.

Представник третьої особи на стороні позивача: Державного підприємства «Бродівське лісове господарство» - Барабаш Володимир Гнатович проти задоволення позовних вимог не заперечив. Пояснив, що позовні вимоги є підставними, оскільки ОСОБА_1 незаконною порубкою лісових ресурсів завдав шкоди державі. Вину ОСОБА_1 можливо було тільки встановити наприкінці 2019 року, коли з`явилося остаточне рішення у адміністративній справі. Вважає, що прокурор повноважний представляти інтереси у порядку статті 56 Цивільного процесуального України. Оскільки таке представництво було вимушеним із метою захисту законних інтересів держави.

Свідок ОСОБА_4 під час судового засідання пояснив, що під час події вчинення адміністративного правопорушення від обіймав посаду сільського голови Шнирівської сільської ради Бродівського району Львівської області. Про незаконну порубку дерев на території Берлинського лісництва посадові особи сільської ради не знали. Останнім стало відомо про таку події лише із листа прокурора в 2020 році. Окрім цього, зазначив, що у Шнирівській сільській раді Бродівського району Львівської області була відсутня об`єктивна можливість на представництво своїх інтересів у судовому порядку. Оскільки у штаті юрисконсульта немає, еколог також відсутній. Тому оскільки незаконною порубкою лісів завдано шкоди безпосередньо державі, від імені Шнирівської сільської ради Бродівського району Львівської області в її інтересах із позовом до суду звернувся прокурор.

Встановлені судом фактичні обставини та зміст спірних правовідносин, з посиланнями на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Доказами по справі встановлено, що постановою по справі про адміністративне правопорушення № 2 від 30 червня 2016 року, серійний номер № 000195, інженером охорони та захисту довкілля ОСОБА_2 - визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено статтею 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення. А саме: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 19 травня 2016 року о 03 годині 00 хвилин в кварталі 88, відділі 15 Лешнівського лісництва, незаконно зрубав п`ять дерев: дуба звичайного (діаметром 8 мм) - 68 см, сосни звичайної (діаметром 3 мм) - 47 см, граба звичайного (діаметром 8 мм) - 10, 12 та 27 сантиметрів. Та на території кварталу 24 виділу 4 Берлинського лісництва, незаконно зрубав три дерева сухостійних порід: сосна звичайна (діаметром 8 мм) - 40, 42 та 58 сантиметрів. Внаслідок чого заподіяно шкоди лісовому господарству на суму 38 12 гривень 77 копійок (а.с. 10-11).

У подальшому постановою Бродівського районного суду Львівської області від 09 вересня 2016 року (справа за № 439/876/16-а), визнано незаконною та скасовано постанову № 2 від 30 червня 2016 року, серійний номер № 000195, що винесена інженером охорони і захисту лісу Державного підприємства «Бродівський лісгосп» - Тереховським Володимиром Ігоровичем у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Справу надіслано інженеру охорони і захисту лісу Держаного підприємства «Бродівський лісгосп» для нового розгляду (а.с. 12-18).

Постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2016 року (справа за № 876/7082/16) - апеляційну скаргу інженера охорони та захисту лісу Державного підприємства «Бродівське лісове господарство» ОСОБА_2 задоволено частково. Ухвалено постанову Бродівського районного суду Львівської області від 09 вересня 2016 року в частині надіслання справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності для нового розгляду інженеру охорони та захисту лісу Державного підприємства «Бродівський лісове господарство» - скасовано. Постанову Бродівського районного суду Львівської області від 09 вересня 2016 року змінено та доповнено резолютивну частину постанови абзацом четвертим: «В решті позову відмовити» (а.с. 19-23).

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року касаційну скаргу інженера охорони та захисту лісу Державного підприємства «Бродівське лісове господарство» Тереховського Володимира Ігоровича задоволено. Постанову Бродівського районного суду Львівської області від 09 вересня 2016 року та постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2016 року по справі № 876/7082/16 - скасовано. Ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю (а.с. 24-34).

ОСОБА_1 внаслідок незаконної порубки лісу, а саме: трьох дерев сухостійних порід: сосна звичайна, діаметром у пні - 40, 42 та 58 сантиметрів відповідно, завдано шкоди Державному підприємству «Бродівське лісове господарство» у розмірі 11 842 гривні 35 копійок, що підтверджується розрахунком шкоди по протоколу про адміністративне правопорушення від 19 травня 2016 року № 12/2 (а.с. 35).

Землі кварталу 24 виділу 4 Берлинського лісництва, де відбулася незаконна порубка дерев, перебували у комунальній власності Шнирівської сільської ради Бродівського району Львівської області, що підтверджується оглянутим у судовому засіданні Проектом організації та розвитку лісового господарства Державного підприємства «Бродівське лісове господарство Львівського обласного управління лісового господарства», у якому міститься таксаційний опис, копія якого знаходиться у матеріалах справи (а.с. 46).

Щодо строку позовної давності.

За правилами статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Позовна давність обчислюється за загальними правилами обчислення цивільно-правових строків.

Позовна давність установлюється в законі з метою упорядкування цивільного обороту за допомогою стимулювання суб`єктів, права чи законні інтереси яких порушені, до реалізації права на їх позовний захист протягом установленого строку.

Згідно із частиною першою статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

За частиною четвертою статті 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові.

Позовна давність відноситься до строків захисту цивільних прав; при цьому поняття «позовна» має на увазі форму захисту - шляхом пред`явлення позову, необхідною умовою реалізації якої є виникнення права на позов, що розглядається у двох аспектах - процесуальному (право на пред`явлення позивачем позову і розгляд його судом) і матеріальному (право на задоволення позову, на отримання судового захисту).

Питання про об`єкт дії позовної давності виникає через відмінності в розумінні категорії «право на позов у матеріальному сенсі» (право на захист) у контексті її співвідношення із суб`єктивним матеріальним цивільним правом як одним з елементів змісту цивільних правовідносин.

Набуття права на захист, для здійснення якого встановлена позовна давність, завжди пов`язане з порушенням суб`єктивного матеріального цивільного права.

Суб`єктивне матеріальне цивільне право і право на позов відносяться до різних видів матеріального права: перше - регулятивне, друге - охоронне.

Змістом права на позов є правомочність, що включає одну або декілька передбачених законом можливостей для припинення порушення, відновлення права або захисту права іншими способами, які можуть реалізовуватись тільки за допомогою звернення до суду.

Ураховуючи, що метою встановлення у законі позовної давності є забезпечення захисту порушеного суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу в межах певного періоду часу, тобто тимчасове обмеження отримати захист за допомогою звернення до суду, слід дійти висновку, що об`єктом дії позовної давності є право на позовний захист (право на позов у матеріальному сенсі), що є самостійним правом (не ототожнюється із суб`єктивним матеріальним правом і реалізується в межах охоронних правовідносин), яким наділяється особа, право якої порушене.

Виходячи зі змісту норми статті 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Зазначений трирічний строк діє після порушення суб`єктивного матеріального цивільного права (регулятивного). Тобто після виникнення права на захист (охоронного).

Як вбачається із доказів по справі - позивач був об`єктивно позбавлений можливості права на захист до 02 вересня 2019 року, так як з моменту події - незаконної порубки лісу (19 травня 2016 року) до моменту встановлення винної особи та безпосереднього складу деліктного зобов`язання (02 вересня 2019 року) позивач не мав реальної можливості захистити своє право в судовому порядку без встановлення суб`єкта (заподіювача шкоди) та його вини. Визначення вини є обов`язковою та відіграє ключову роль при визначенні наявності або відсутності деліктного зобов`язання.

Отже, у позивача (потерпілого) виникає право вимоги до відповідача (боржника), який відповідальний за безпосереднє заподіяння шкоди, з 02 вересня 2019 року. Тобто з моменту, коли позивач дізнався про особу, яка порушила його право, у зв`язку із чим починається трирічний перебіг позовної давності.

Відтак суд приходить до переконання, що позов поданий в межах строку позовної давності.

Щодо відшкодування шкоди завданої державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства.

За вимогами статей 66, 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки.

Виходячи із положень частини 1 статті 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Законодавчим приписом статті 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

За правилами пункту «д» частини 1 статті 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище.

Положеннями частин 4-5 статті 68, частини 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно із частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними діями відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Імперативним приписом частини 6 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що рішення суду в адміністративному провадженні, яке набрало законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Статтею 4 Лісового кодексу України встановлено, що до лісового фонду відносяться лісові ділянки, а також захисні насадження лінійного типу у випадку, коли площа цих насаджень становить не менше 0,1 га (10 соток). Якщо площа лісової смуги менше 0,1 га вона може трактуватися як група дерев, чагарників на сільськогосподарських угіддях і розглядатися як окремий специфічний об`єкт на землях сільськогосподарського призначення.

Відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до компетенції сільських, селищних, міських рад віднесено вирішення таких питань, зокрема як: здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

За змістом позову, саме на прокурора покладено необхідність захисту інтересів держави у зв`язку з невжиттям заходів щодо відшкодування завданої шкоди компетентним органом державної влади в даному випадку - Шнирівською сільською радою Бродівського району Львівської області, сам факт невжиття заходів уповноваженим компетентним органом свідчить про наявність відповідних підстав для звернення до суду саме прокурором.

Вказана правова позиція викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду у судовій справі № 903/129/18 від 15.10.2019 та у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора не обґрунтованим.

Відтак, враховуючи вищезазначене, суд вважає, що у даному випадку наявні підстави для представництва інтересів держави в особі Бродівської міської ради Львівської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди державі, внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Як було встановлено судом, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 19 травня 2016 року о 03 годині 00 хвилин у кварталі 24 виділі 4 Берлинського лісництва, незаконно зрубав три дерева сухостійних порід: сосна звичайна (діаметром 8 мм) - 40, 42 та 58 сантиметрів. Такі обставини справи встановлені судовим рішенням, тому з огляду на норму частини 5 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України - не підлягають доказуванню.

Здійснюючи системний аналіз норм чинного законодавства - під порубкою розуміються, зокрема повне відокремлення дерева або чагарника від кореня будь-яким способом (спилювання, зрубування, повалення транспортним засобом тощо). Порубка є незаконною, якщо вона здійснюється: без спеціального на те дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом.

Вирішуючи питання про шкоду, яка завдана незаконною порубкою, потрібно враховувати вартість, екологічну цінність, кількість незаконно вирубаного лісу, розмір шкоди, завданої довкіллю й обчисленої за відповідними таксами.

У наданих суду розрахунках - розмір фактичної шкоди, яка була завдана внаслідок незаконної порубки лісу ОСОБА_1 становить загальну суму 11 842 гривні 77 копійок. Такий розрахунок проведений відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» від 23 липня 2008 року № 665 та є правильним.

Шкода, спричинена відповідачем - не відшкодована.

Враховуючи вищевикладене, всебічно, повно встановивши обставини справи та дослідивши надані докази з точки зору допустимості, достатності, достовірності та належності, суд приходить до переконання про обґрунтованість позовних вимог, які підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись статтями 10, 12, 13, 81, 89, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги прокурора в інтересах держави - Бродівської міської ради Золочівського району Львівської області до ОСОБА_1 - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Бродівської міської ради Золочівського району Львівської області шкоду, завдану державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства в сумі 11 842 (одинадцять тисяч вісімсот сорок дві) гривні 35 копійок.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Львівської обласної прокуратури 2 102 (дві тисячі сто дві) гривні сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пункту 15.5 частини 1 Розділу ХІІІ ЦПК України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди.

Повне рішення складено 24 січня 2022 року.

Позивач: Бродівська міська рада Золочівського району, знаходиться за адресою: м. Броди, площа Ринок, 20.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя Б.М. Петейчук