справа № 754/6362/15-ц головуючий у суді І інстанції Панченко О.М.
провадження № 22-ц/824/5595/2022 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 червня 2022року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Фінагеєва В.О.,

суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря Мороз Н.В.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 10 грудня 2021 року у справі за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про поворот виконання рішення у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з заявою, в якій просили суд вирішити питання про поворот виконання заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 20 серпня 2015 року у справі № 754/6362/15-ц, на підставі якого було видано виконавчі листи, та в порядку повороту виконання зазначеного рішення стягнути на користь заявників заборгованість за реалізовані 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_1 та 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_2 .

Заява обґрунтована тим, що заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 20 серпня 2015 року позов ПАТ КБ «Приватбанк» задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість у розмірі 1 104 292 грн. 43 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат. Після набрання рішенням законної сили судом було видано виконавчі листи. В порядку виконання зазначеного рішення в межах виконавчих проваджень №52092426 та №54742907 шляхом проведення електронних торгів були реалізовані належні на праві власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 частки квартири АДРЕСА_1 . Відповідно до актів та протоколів про проведені електронні торги 14 лютого 2018 року переможцем став ОСОБА_4 . Останній придбав 50/300 часток квартири за 150 360 грн. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 11 квітня 2019 року заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 20 серпня 2015 року скасовано та залишено позов ПАТ КБ «Приватбанк» без розгляду. При оголошенні зазначеної ухвали судом першої інстанції не вирішено питання про поворот виконання рішення.

Разом із заявою про поворот виконання судового рішення, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали до суду заяву про поновлення процесуального строку на подання заяви про поворот виконання рішення.

УхвалоюДеснянського районного суду міста Києва від 10 грудня 2021 року заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про поворот виконання судового рішення залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять скасувати ухвалу суду першої інстанції через порушення норм процесуального права та ухвалити нове рішення, яким заяву задовольнити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянти зазначають, що після повернення цивільної справи із суду апеляційної інстанції, при призначенні справи до розгляду судом першої інстанції не було повідомлено заявників про розгляд справи. Про винесення оскаржуваної ухвали заявники дізналися по факту, вже після її винесення. Крім того, при винесенні оскаржуваної ухвали, судом порушено вимоги ст. 444 ЦПК України. Також, позиція суду першої інстанції щодо того, що заявники не зазначили з кого повинні бути стягнуті грошові кошти, є помилковою, зважаючи на те, що поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням. І, як вбачається з матеріалів справи, стягувачем по справі є АТ КБ «Приватбанк».

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково, виходячи з наступного.

Постановляючи ухвалу про відмову у задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив з того, що у своїй заяві заявники не зазначають з кого повинні бути стягнуті грошові кошти, а також з того що, заявниками всупереч вимог ст. 444 ЦПК України не додано до заяви документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту раніше за прийнятим рішенням, списано установою банку, або вилучено державним чи приватним виконавцем.

Однак, апеляційний суд не може погодитися з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Судом встановлено, що заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 20 серпня 2015 року позов ПАТ КБ «Приватбанк» задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 заборгованість у розмірі 1 104 292 грн. 43 коп. та судовий збір у розмірі 3 654 грн. (а.с.44, Т.1).

14 лютого 2018 року відповідно до протоколів №316532, 316533 було проведено електронні торги, на яких реалізовано 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_1 та 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 (а.с. 183-184, Т.1).

В квітні 2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 20 серпня 2015 року (а.с. 51-57, Т.1).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 15 травня 2018 року заяву ОСОБА_2 задоволено, заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 20 серпня 2015 року скасовано (а.с. 77-78, Т.1).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 11 квітня 2019 року позов АТ КБ «Приватбанк» залишено без розгляду(а.с. 166-168, Т.1).

У липні 2020 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 звернулися до суду із заявою про поворот виконання судового рішення (а.с. 173-175, Т.1).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 28 липня 2020 року заяву ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про поворот виконання рішення задоволено.

Постановою Київського апеляційного суду від 08 грудня 2020 року зазначену ухвалу скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до вимог ч. 10 ст. 444 ЦПК України заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

У вересні 2021 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 повторно звернулись до суду із заявою про поворот виконання рішення, а також із заявою про поновлення строків на звернення із такою заявою.

Заява обґрунтована тим, що судами різних інстанцій розглядались вимоги заявників. Заявники були позбавлені можливості оскаржити постанову Київського апеляційного суду від 16 червня 2021 року, оскільки копію постанови не отримали і досі, а матеріли справи перебувають в апеляційному суді, то в суді першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відмовляючи у задоволенні заяви про поворот виконання рішення, тобто вирішуючи заяву по суті, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що заява про поворот виконання рішення суду в порушення вимог ст. 444 ЦПК України подана після спливу одного року з дня винесення судом ухвали про залишення позову без розгляду.

При цьому, суд першої інстанції залишив поза увагою, що заявниками було порушено питання про поновлення пропущеного строку.

Вказана заява та зазначені в ній причини пропуску строку на подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами судом першої інстанції вирішена не була, в результаті чого суд вирішив питання по суті, допустивши грубе порушення вимог ч. 10 ст. 444 ЦПК України, що потягло за собою неправильне вирішення справи.

Враховуючи зазначене, при постановленні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції порушено норми процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, що у відповідності до ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись статтями 374, 379, 381, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 10 грудня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.