21.03.2022 Єдиний унікальний номер 205/2177/17
21 березня 2022 року м. Дніпро
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі:
головуючого судді Скрипник К.О.,
за участю секретаря судового засідання Олексієнко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро, без застосування технічного запису відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Дніпровська міська рада про припинення права спільної часткової власності, виділ частки в натурі із спільного майна,-
Позивач 10 квітня 2017 року звернулася до суду з позовом, в якому згідно уточнень вказала, що вона є власницею 25/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 , на підставі рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09.03.2016 року. Відповідач ОСОБА_2 є спадкоємцем ОСОБА_4 , який був спадкоємцем ОСОБА_5 , якому належало 35/100 частин вказаного домоволодіння, на підставі дубліката свідоцтва про право на спадщину № 918876 від 22.11.2003 року, виданого Другою Дніпропетровською державною нотаріальною конторою. Власником 40/100 частин домоволодіння є відповідач ОСОБА_3 , на підставі рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 01.03.1994 року та договору дарування. Земельна ділянка розподілена між співвласниками відповідно до акту розділу часток від 05.04.1985 року, затверджено начальником МБТІ та рішення Виконкому Ленінської районної Ради народних депутатів від 11.10.1985 року. Проте, між співвласниками виникають труднощі в отриманні поштової кореспонденції та оформленні документів. Просила припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на домоволодіння АДРЕСА_1 , розділивши в натурі домоволодіння, розташоване по АДРЕСА_1 на окремі домоволодіння з урахуванням будівельно-технічних варіантів, викладених у висновку експерта від 07.06.2021 року за результатами проведення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №4974/4975-20 по цивільній справі №205/2177/17. Виділити на праві приватної власності в натурі 1/4 частку із спільного майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та визнати за позивачкою ОСОБА_1 право власності на частину житлового будинку (частина основної частини житлового будинку літ. "А-1", приміщення в прибудовах літ. "А1" (раніше літ. "а2"), літ. А4 (раніше літ. "а1-1"), ґанками літ. "а" (раніше літ. "а2"), літ. "а5" (раніше літ. "а3") як на окреме домоволодіння (квартиру АДРЕСА_2 , що складається з наступних приміщень № 2-3, 2-4, 3-4, 3-5, 3-6 - житлового будинку літ. "А-1" та приміщення в прибудовах літ. "А1" (раніше літ. "а2"), літ. А4 (раніше літ. "а1-1") № 2-1, 2-2, 3-1, 3-2, 3-3 та ґанками літ. "а" (раніше літ. "а2"), літ. "а5" (раніше літ. "а3"), з відповідною частиною надвірних споруд, а саме: сараю літ. "В", убиральні літ. "Д", огорожі літ "№ 5" (раніше. №11), що відповідає розміру 1/4 частки позивачки, зазначеної у інформаційній довідці №82930352 від 21.03.2017 року та у технічному паспорті від 14.01.2019 року на будинок по АДРЕСА_1 , інвентарна справа № 291-19, у спільному майні з відповідачами; стягнути з відповідачів судові витрати.
Заяви (клопотання) учасників справи.
Від позивача надійшла письмова заява з проханням слухати справу у її відсутність, позовну заяву підтримала та просила задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.
У судове засідання належним чином повідомлені про дату, час та місце слухання справи відповідачі не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомили.
На підставі ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим провести заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Процесуальні дії у справі.
Ухвалою від 11 жовтня 2018 року витребувано з Другої дніпровської держаної нотаріальної контори копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ; копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою від 16 квітня 2019 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа Дніпровська міська рада про припинення права спільної часткової власності, визнання права власності зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у цивільній справі (№ 205/2671/19) за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Дніпровська міська рада про визнання права власності за набувальною давністю, зобов`язання вчинити певні дії, яка знаходиться в провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.
Ухвалою від 29 липня 2019 року поновлено провадження у цивільній справі.
Ухвалою від 22 жовтня 2019 року закрито провадження в частині позовних вимог до ОСОБА_6 про припинення права спільної часткової власності, визнання права власності у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа Дніпровська міська рада про припинення права спільної часткової власності, визнання права власності.
Ухвалою від 24 липня 2020 року по справі призначена та проведена судова будівельно-технічна експертиза.
Суд, вивчивши матеріали справи, з`ясувавши обставини по справі та перевіривши їх наданими доказами, з огляду на викладені вимоги процесуального законодавства, враховуючи нижченаведені фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин, оцінку доказів, та аргументів сторін, суд ухвалює рішення про задоволення позову з наступних підстав.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Рішенням Ленінської районної ради народних депутатів від 11.10.1985 року №539/4 «Про домоволодіння АДРЕСА_1 » узаконено житловий будинок АДРЕСА_1 за ОСОБА_6 та ОСОБА_8 . Затверджено акт ідеальних часток, виданий міжміським бюро технічної інвентаризації 05.04.1985 року, на домоволодіння АДРЕСА_1 за ОСОБА_5 35/100 частки; за ОСОБА_9 25/100 частки; за ОСОБА_6 та ОСОБА_8 40/100 частки (а.с.180 т.1).

Позивачу належить на праві власності 25/100 частини домоволодіння АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_10 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09.03.2016 року (а.с.37 т.1).

Встановлено, що відповідач ОСОБА_2 є спадкоємцем ОСОБА_4 , який був спадкоємцем ОСОБА_5 , якому належало 35/100 частин вказаного домоволодіння, на підставі дубліката свідоцтва про право на спадщину № 918876 від 22.11.2003 року, виданого Другою Дніпропетровською державною нотаріальною конторою, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а.с.31 зворот т.1).

Власником 20/100 частки домоволодіння АДРЕСА_1 є відповідач ОСОБА_3 , що підтверджується договором дарування посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Гуніною В.І. від 02.07.1998 року, зареєстрованого в реєстрі за №3015, відповідно до якого ОСОБА_8 подарувала ОСОБА_3 , а ОСОБА_3 прийняв у дар 20/100 частки домоволодіння АДРЕСА_3 (а.с.15 т.1).

Так, право власності на 20/100 частки домоволодіння АДРЕСА_1 визнано за відповідачем ОСОБА_6 на підставі рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 01.03.1994 року (а.с.16-17 т.1).

Технічна характеристика спірного житлового будинку підтверджується технічним паспортом на житловий дім індивідуального житлового фонду, інвентарний номер № 754 (а.с.9-11 т.1).

Судом встановлено, що між сторонами виникають суперечки з приводу користування житловим будинком.

З Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №4974/4975-20 складеного 07.06.2021 року слідує, що виділ в натурі 1/4 частки домоволодіння, яка належить ОСОБА_1 , із майна, що є у спільній частковій власності співвласників ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , по АДРЕСА_1 , яка складається з приміщень першого поверху №2-3, 2-4, 3-4, 3-5, 3-6 житлового будинку літ «А-1» та приміщення в прибудовах літ «А-1» (раніше літ «А2-1»), літ а4 (раніше літ «а1-1»: №2-1, 2-2, 3-1, 3-2, 3-3 та ганками літ «а» (раніше літ «а2»), літ «а5» (раніше літ «а3»), з відповідною частиною надвірних споруд, а саме: сараю літ «В», убиральні літ «Д», огорожі літ «№5» (раніше №11) технічно можливий.

На час дослідження між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_3 встановлено цегляну огорожу з металевими елементами, у зв`язку з чим, вільний доступ до водоколонки №8 (раніше №12) у ОСОБА_1 відсутній.

Доступ до 25/100 частин домоволодіння окремий (огорожа №3 та огорожа №2).

Частка, якою фактично користується ОСОБА_1 у майні, що є у спільній частковій власності співвласників: ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , по АДРЕСА_1 складає 17/100.

Будівельно-технічні варіанти поновлення порушеного права ОСОБА_1 на користування ідеальною часткою в розмірі 1/4 частки майна, що є у спільній частковій власності співвласників ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , по АДРЕСА_1 , яка складається з приміщень 2-3, 2-4, 3-4, 3-5, 3-6, 2-1, 2-2, 3-1, 3-2, 3-3 та ганками літ «а» (раніше літ «а2»), літ «а5» (раніше літ «а3»), з відповідною частиною надвірних споруд, а саме: сараю літ «В», убиральні літ «Д», огорожі літ «№5» (раніше №11), водопровідної колонки літ №8 (раніше №12), наступні: - вільний доступ до прим.2-1 (заміна дверного замка або вхідних дверей) або улаштування дверних отворів між прим.3-3 та 2-1; між прим.3-4 та 2-3; - демонтаж частини цегляної огорожі з металевими елементами для доступу до водоколонки №8 співвласнику ОСОБА_1 або улаштування нової водоколонки на земельній ділянці, якою фактично користується ОСОБА_1 (а.с.182-196 т.2).

Мотиви застосування норм права судом.

Відповідно до ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Відповідно до ч.1ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки з об`єкта нерухомого майна.

Відповідно до ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений ст. 41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом.

Згідно ст.355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Відповідно до ст.356ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Отже, право спільної часткової власності це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дрібному виразі.

Згідно з ч. 1 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Згідно ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Відповідно до ч. 3 ст. 358 ЦК України, кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику частка, якого зменшилась.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своєї частки в ньому, то здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яке відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна.

Як роз`яснено в п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» /зі змінами/, у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Відповідно до п.6 вищенаведеної Постанови при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом /квартиру/. Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Зазначена правова позиція викладена також в постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року.

Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч. 2 ст. 183 цього кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Оскільки на час розгляду справи об`єкт нерухомості, який належить позивачеві, має окремий вихід, фактично є самостійним об`єктом нерухомості, за технічними характеристиками може бути виділений в самостійний об`єкт. Проте, документально продовжує перебувати в частковій спільній власності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

При цьому права інших співвласників будинку не будуть порушеними, так як належна їх частина будинку також може бути технічно виділена в натурі як самостійний об`єкт нерухомого майна.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд в силу ст.141 ЦПК України, в рівних частках з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 640 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.247, 258,260,263, 265, 280-282 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Дніпровська міська рада про припинення права спільної часткової власності, виділ частки в натурі із спільного майна задовольнити.

Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), на домоволодіння АДРЕСА_1 , розділивши в натурі домоволодіння, розташовані по АДРЕСА_1 на окремі домоволодіння з урахуванням будівельно - технічних варіантів, викладених у висновку експерта від 07.06.2021 року за результатами проведення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №4974/4975- 20.

Виділити в натурі 1/4 частину із спільного майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), право власності на частину житлового будинку (частина основної частини житлового будинку літ. «А-1», приміщення в прибудовах літ. «А1» (раніше літ. «а2-1»), літ. А4 (раніше літ. «а1-1»), ґанками літ. «а» (раніше літ. «а2»), літ. «а5» (раніше літ. «а3») як на окреме домоволодіння (квартиру АДРЕСА_4 ) по АДРЕСА_1 , що складається з наступних приміщень № 2-3, 2-4, 3-4, 3-5, 3-6 - житлового будинку літ. «А-1» та приміщення в прибудовах літ. "А1" (раніше літ. «А2-1»), літ. а4 (раніше літ. «а1-1»): № 2-1, 2-2, 3-1, 3-2, 3-3 та ґанками літ. «а» (раніше літ. «а2»), літ. «а5» (раніше літ. «а3»), з відповідною частиною надвірних споруд, а саме: сараю літ. "В", убиральні літ. "Д", огорожі літ. "№ 5" (раніше №11), водопровідної колонки літ. № 8 (раніше № 12).

Необхідно зробити наступні переобладнання:

-вільний доступ до прим. 2-1 (заміна дверного замка або вхідних дверей) або улаштування дверних отворів між прим. 3-3 та 2-1; між прим. 3-4 та 2-3;

-демонтаж частини цегляної огорожі з металевими елементами для доступу до водо колонки № 8 співвласнику ОСОБА_1 або улаштування нової водо колонки на земельній ділянці, якою фактично користується ОСОБА_1 .

Стягнути в рівних частках з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 640 грн. (шістсот сорок гривень)

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржувати заочне рішення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя К.О. Скрипник