КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 756/3128/20 Головуючий у І інстанції Жук М.В.
Провадження №22-ц/824/3198/2022 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 червня 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Голуб С.А., Ігнатченко Н.В.,

за участі секретаря Тимошевської С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 27 серпня 2021 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна,

УСТАНОВИВ:

у провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майнаподружжя.

26.08.2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову ОСОБА_1 шляхом заборони ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» та ПАТ «Національний депозитарій України», а також будь-яким депозитарним установам та нотаріусам вчиняти будь-які дії щодо 200 000 акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське», які перебувають у власності ОСОБА_2 на підставі та на виконання публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» від 20.08.2021 року, передбачені ст. 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства»; заборони ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» включати акціонера ОСОБА_2 , власника 200 000 акцій в статутному капіталі ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» до списку осіб, у яких придбаваються акції, який складається товариством на підставі ч. 10 ст. 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства»; заборони ПАТ «Національний депозитарій України» переведення прав на 200 000 акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське», які перебувають у власності ОСОБА_2 з рахунку їх власника на рахунок заявника публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» від 20.08.2021 року - Приватної компанії з обмеженою відповідальністю Метінвест Б.В .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 27 серпня 2021 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову - відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, позивач ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду встановленим по справі, обставинам, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить ухвалу скасувати та задовольнити подану ним заяву про вжиття заходів забезпечення позову у вказаний спосіб.

В доводах апеляційної скарги, зокрема, зазначає, що відмовляючи в задоволенні заяви, суд першої інстанції не встановив характер правовідносин, які виникли між сторонами, безпідставно ототожнивши факт реєстрації акцій на ім`я одного з подружжя з виникненням у цього подружжя права особистої приватної власності на ці акції, що не відповідає нормам матеріального права.

Апелянт також просить суд апеляційної інстанції постановити окрему ухвалу, в якій звернути увагу суду першої інстанції на необхідність дотримання норм процесуального права та необхідність усунення допущених порушень.

22 лютого 2022 року представником позивача ОСОБА_2 - адвокат Слєпуха О.С. подала відзив на апеляційну скаргу, разом із клопотанням про продовження строку на подання відзиву, пропущеного з причин ознайомлення зі змістом апеляційної скарги та матеріалами оскарження 11.02.2022 року.

Оцінюючи доводи адвоката Слєпухи О.С. щодо поважності причин неподання відзиву на апеляційну скаргу ОСОБА_1 у строк, визначений судом апеляційної інстанції, колегія суддів вважає їх такими, що заслуговують на увагу та вважає правильним продовжити строк для подання відзиву.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 - адвокат Слєпуха О.С. зазначає про свою незгоду із доводами апеляційної скарги, просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - залишити без змін.

Звертає увагу апеляційного суду на ту обставину, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25.02.2020 року серед інших заходів забезпечення позову, вжитих за заявою ОСОБА_1 , накладено арешт на 200 000 (двісті тисяч) акцій, що перебувають у власності ОСОБА_2 в статутному капіталі ПрАТ «Шахтоуправління Покровське». У зв`язку із цим, доводи апелянта щодо необхідності вжиття ще одних заходів забезпечення позову вважає необґрунтованими та такими, що суперечать положенням ч. 16 статті 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства».

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 - адвокат Слепуха О.С. заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, просила залишити ухвалу суду першої інстанції без змін, посилаючись на доводи, викладені нею у відзиві на апеляційну скаргу.

Від ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника ОСОБА_2 - адвоката Слепухи О.С., вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, врахувавши доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до положень ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктами 1, 2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч.3 ст.150 ЦПК України).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 183/5864/17-ц (провадження № 61-38692св18).

У постанові від 05 лютого 2020 року справі № 490/3925/19 (провадження № 61-13546св19) Верховний Суд дійшов висновків, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, розтратити його, продати або знецінити і, що такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Також Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року у справі № 640/13156/18 (провадження № 61-7314св19) зробив правовий висновок, що обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер. Під час оцінки такої співмірності суду необхідно враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів. При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З матеріалів справи вбачається, що дана справа перебуває у провадженні Оболонського районного суду м. Києва з березня 2020 року.

26.08.2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову ОСОБА_1 шляхом заборони ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» та ПАТ «Національний депозитарій України», а також будь-яким депозитарним установам та нотаріусам вчиняти будь-які дії щодо 200 000 акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське», які перебувають у власності ОСОБА_2 на підставі та на виконання публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» від 20.08.2021 року, передбачені ст. 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства»; заборони ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» включати акціонера ОСОБА_2 , власника 200 000 акцій в статутному капіталі ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» до списку осіб, у яких придбаваються акції, який складається товариством на підставі ч. 10 ст. 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства»; заборони ПАТ «Національний депозитарій України» переведення прав на 200 000 акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське», які перебувають у власності ОСОБА_2 з рахунку їх власника на рахунок заявника публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» від 20.08.2021 року - Приватної компанії з обмеженою відповідальністю Метінвест Б.В .

В обґрунтування заяви про забезпечення позову представник ОСОБА_1 посилався на те, що однією із позовних вимог позову ОСОБА_1 є визнання за ним права власності на 200 000 акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське», право власності на які на час вирішення спору зареєстровано за ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 25.02.2020 року позов ОСОБА_1 забезпечено шляхом накладення арешту на 200 000 акцій, що перебувають у власності ОСОБА_2 в статутному капіталі Приватного акціонерного товариства «Шахтоуправління «Покровське» (, адреса місцезнаходження: 85300, Донецька область, м. Покровськ, площа Шибанкова, 1 А).

Разом з цим, 13.07.2021 року ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» розмістило на власному веб-сайті повідомлення від Приватної компанії з обмеженою відповідальністю «METINVEST B.V. (Метінвест Б.В.)» про набуття права власності на 99,22 % акцій в статутному капіталі цього товариства, тобто права власності на домінуючий контрольний пакет акцій цього товариства, а 20.08.2021 року було розміщено публічну безвідкличну вимогу про придбання в усіх власників акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське».

На переконання заявника, ОСОБА_2 видчужить 200 000 акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське», які є предметом спору, та отримає всі виручені за їх продаж кошти до вирішення справи, а тому незабезпечення позову у спосіб заборони вчиняти дії щодо спірного майна в подальшому утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для вжиття заходів забезпечення позову у виді заборони вчиняти дії ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» та ПАТ «Національний депозитарій України», будь-яким депозитарним установам чи нотаріусам щодо акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське», оскільки це фактично призведе до втручання у господарську діяльність цього товариства, вплине на визначену законом процедуру, що не стосується спірних правовідносин, а також на права та обов`язки осіб, які не є учасниками справи.

Колегія суддів апеляційного суду з такими висновками погоджується, оскільки вони відповідають встановленим по справі обставинам та ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Статтею 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства» встановлений порядок здійснення обов`язкового продажу акцій акціонерами на вимогу особи (осіб, що діють спільно) яка є власником домінуючого контрольного пакету акцій, згідно із яким, зокрема: у разі подання до акціонерного товариства-емітента акцій публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій в усіх власників акцій товариства, всі акціонери товариства, крім осіб, що діють спільно із такою особою, та її афілійованих осіб, та саме товариство зобов`язані у безумовному порядку продати належні їм акції цього товариства особі, яка є власником домінуючого контрольного пакета акцій, або будь-якій її афілійованій особі, або уповноваженій особі (далі - Заявник вимоги) (ч. 4 ст. 65-2 Закону); Заявник вимоги сплачує ціну акцій акціонерам шляхом перерахування грошових сум на рахунок умовного зберігання (ескроу), відкритий Заявником вимоги в банку (ч.9 ст. 65-2 Закону); центральний депозитарій цінних паперів після перерахування грошових сум за акції, в установленому законодавством порядку забезпечує переведення депозитарними установами прав на відповідні акції з рахунків в цінних паперах їхніх власників на рахунок Заявника вимоги (ч 14 ст. 65-2 Закону).

Відповідно до ч. 16 ст. 65-2 ЗУ «Про акціонерні товариства» наявність обмежень (обтяжень) в обігу акцій товариства, у тому числі арештів та інших публічних обтяжень або інших обмежень розпорядження ними чи обмеження проведення операцій з ними або застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), не може бути перешкодоюдля здійснення обов`язкового продажу таких акцій Заявнику вимоги. Публічна безвідклична вимога про придбання акцій Заявником вимоги має вищий пріоритет над усіма обмеженнями (обтяженнями). Наявність обмеження (обтяження) акцій Товариства, що належать іншим акціонерам, не впливає на право Заявника вимоги придбати такі акції товариства. У разі придбання заявником вимоги акцій, щодо яких встановлено обтяження, акції як предмет обтяження замінюються на грошові кошти, зараховані на рахунок ескроу, відкритий відповідно до ч. 9 ст. 65-2 Закону, без згоди заставодержателя.

У разі придбання заявником вимоги акцій, щодо яких встановлено обтяження, акції як предмет обтяження замінюються на грошові кошти, зараховані на рахунок умовного зберігання (ескроу), відкритий відповідно до частини дев`ятої цієї статті, без згоди заставодержателя.

Нотаріус здійснює заміну предмета обтяження та накладає заборону на відчуження грошових сум, які будуть зараховані заявником вимоги на рахунок умовного зберігання (ескроу), відкритий згідно з частиною дев`ятою цієї статті, відповідно до встановленого обмеження (обтяження) акцій товариства на підставі таких документів, що надаються заявником вимоги: 1) публічна безвідклична вимога; 2) завірені депозитарною установою або Центральним депозитарієм цінних паперів, якщо акції, що придбаваються, зберігаються Центральним депозитарієм як уповноваженим на зберігання, документи про вид обмеження (обтяження), яке накладено на акції, що придбаваються; 3) завірена депозитарною установою або Центральним депозитарієм цінних паперів, якщо акції, що придбаваються, зберігаються Центральним депозитарієм як уповноваженим на зберігання, інформація про особу, в інтересах якої накладено обмеження (обтяження) та/або якою накладено обмеження (обтяження) на акції, що придбаваються.

Одночасно з реєстрацією заміни предмета обтяження нотаріус накладає заборону на відчуження грошових сум, зарахованих заявником вимоги на рахунок умовного зберігання (ескроу) відповідно до обтяження акцій товариства.

Накладена заборона на відчуження грошових сум, зарахованих на рахунок умовного зберігання (ексроу), знімається відповідно до умов документів, згідно з якими було встановлено обмеження (обтяження) на акції, що придбаваються.

Тобто, на вищезазначені належні ОСОБА_2 грошові кошти, розміщені на відкритому в АТ «ПУМБ» рахунку ескроу, накладено заборону на їх відчуження ч. 16 ст. 65-2 Закону.

Отже, заява про необхідність вжиття заходів забезпечення позову спростовується положеннями статті 65-2 ЗУ «Про акціонерні товариства», яка свідчить про неможливість розпорядження вказаними акціями їх власником у період дії обтяження.

Як роз`яснено у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

У п. 5 цієї Постанови роз`яснено, що суд не повинен вживати таких заходів забезпечення позову, які пов`язані із втручанням у внутрішню діяльність господарських товариств (наприклад, забороняти скликати загальні збори товариства, складати список акціонерів, що мають право на участь у них, надавати реєстр акціонерів та приміщення для проведення зборів, підбивати підсумки голосування з питань порядку денного тощо).

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для вжиття заходів забезпечення позову у виді заборони вчиняти дії ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» та ПАТ «Національний депозитарій України», будь-яким депозитарним установам чи нотаріусам щодо акцій ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське», оскільки це фактично призведе до втручання у господарську діяльність товариства, вплине на визначену законом процедуру, що не стосується спірних правовідносин, а також на права та обов`язки осіб, які не є учасниками справи.

Процедура «сквіз аут», порядок проведення якої визначено в статті 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства», є виключно правом власника домінуючого контрольного пакета акцій відповідного товариства. При цьому, положення вказаної статті Закону покладають на товариство та Центральний депозитарій цінних паперів певні обов`язки, пов`язані із реалізацією процедури «сквіз аут», зокрема обов`язку скласти - відповідні переліки акціонерів.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, судом додержано вимоги матеріального та процесуального права, а тому цю ухвалу відповідно до ст.375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 27 серпня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 17 червня 2022 року.

Суддя-доповідач Таргоній Д.О.

Судді: Голуб С.А.

Ігнатченко Н.В.