У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2022 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Калініченко О.Б.

при секретарі Соколовській А.А.,

розглянувши питання про прийняття зустрічного позову третьої особи з самостійними вимогами Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві» до ОСОБА_1 , треті особи Київська міська рада (Київська міська державна адміністрація), Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація, про виселення у цивільній справи за позовом ОСОБА_1 до Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, Київської міської ради про визнання права користування квартирою, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

21.10.2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Солом`янської РДА, КМР про встановлення факту спільного проживання, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва 03.11.2021 року позовну заяву було залишено без руху.

15.11.2021 року на виконаннями вимог ухвали від 03.11.2021 року позивачем було подано позовну заяву в новій редакції, відповідно до вимог якої вона просить:

1. визнати за ОСОБА_1 право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_1 ;

2. зобов`язати Солом`янську РДА зареєструвати ОСОБА_1 за вказаною адресою.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13.12.2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі та визначено сторонам строк на подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень в порядку передбаченим статтями 179-181 ЦПК України.

13.06.2022 року до суд надійшла зустрічна позовна заява Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві», яке вказує себе третьою особою з самостійними вимогами та просить виселити ОСОБА_1 з квартири АДРЕСА_1 без надання іншого жилого приміщення.

Дослідивши матеріали справи та подіну зустрічну позовну заяву суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, розумні строки розгляду справи судом.

Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений процесуальними кодексами України.

Положення ст. 52 регулює статус та права третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору.

Так, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

При цьому, за змістом ч. 1 ст. 193 право пред`явити зустрічний позов належить відповідачу.

В даному випадку слід вважати, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві» пред`явлено позов третьої особи самостійними вимогами, до якого застосовуються положеннями ст.ст. 193 і 194 ЦПК України (ст. 195 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України обидва позови повинні бути взаємопов`язані і спільний їх розгляд має бути доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відсутність наведеної умови зумовлює повернення такої позовної заяви на підставі ч. 3 ст. 194 ЦПК України.

Так, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123-126 ЦПК. Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Недоцільно розглядати первісний позов і позов третьої особи, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Виходячи з предмету позову та суб`єктивного складу сторін за первісним позовом та зустрічним позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, то ці позови виникають з різних правовідносин, є різними за своєю правовою природою, обраними способами захисту, заявлені вимоги не є однорідними, як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що вирішення питання про прийняття до провадження самостійного позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, є правом суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для вступу у справу КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві» в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо іншого предмету спору, та про повернення поданої позовної заяви, що не обмежує права КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві» на звернення до суду на загальних підставах.

Керуючись ст.ст. 53, 193-195 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити Комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві» у вступі у справу в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору.

Позовну заяву третьої особи з самостійними вимогами Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києві» до ОСОБА_1 , треті особи Київська міська рада (Київська міська державна адміністрація), Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація, про виселення у цивільній справи за позовом ОСОБА_1 до Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, Київської міської ради про визнання права користування квартирою, зобов`язання вчинити дії, повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: