Справа № 456/3899/20
Провадження № 2/456/181/2022
УХВАЛА

про призначення повторної судової будівельно-технічної

і земельно-технічної експертизи

07 лютого 2022 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Бучківської В. Л. ,

при секретарі Березіній Л.В.

з участю представника позивача адвоката Коровяк Б.Е.

представника відповідача адвоката Бочуляк Ю.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Стрию при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Львівська обласна державна адміністрація, Грабовецько-Дулібська територіальна громада Стрийського району Львівської області про усунення перешкод в користуванні майном шляхом знесення, клопотання представника відповідача адвоката Бочуляка Ю.І. про призначення у справі повторної судової будівельно-технічної і земельно-технічної експертизи,

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася з позовом до суду, в якому просить зобов`язати ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) усунути перешкоди в користуванні її земельними ділянками, розташованими за адресою: Львівська обл.., с. Дуліби, кадастровий номер :02:000:0226 площею 0,6153 га. та кадастровий номер :02:000:0227, площею 0,1783 га., шляхом знесення зведеної ОСОБА_2 капітальної споруди для охорони, капітальної споруди мангалу, капітальної споруди паркану з відповідним фундаментом, облаштованої дровітні з сміттєзвалищем та тимчасової дерев`яної огорожі та повернути дані земельні ділянки в попередній стан. Також просить стягнути з ОСОБА_2 судові витрати.

Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 19 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого судового засідання.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 04 березня 2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні представник відповідача адвокат Бочуляк Ю.І. заявив клопотання про призначення у справі повторної судової будівельно-технічної і земельно-технічної експертизи, покликаючись на те, що у висновку експерта №59/з від 03.03.2021 по результатам проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи по зверненню ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_3 , який виконаний судовим експертом Самулевичем В.М. містяться покликання на неіснуючі будівельні норми. Зокрема, на сторінці 7 даного висновку судовий експерт покликається на державні будівельні норми В.2.2-15-2019 «Планування та забудова територій», які відсутні в будівельних нормах. ДБН В.2.2015-2019 має назву «Житлові будинки. Основні положення» та не відноситься до правовідносин даної справи. На сторінці 8 судовий експерт покликається на п.6.1.41 ДБН В.2.2-15-2019 «Планування та забудова територій», який відсутній в ДБН В.2.2-15-2019. На сторінці 8 судовий експерт покликається на п.6.1.42 ДБН В.2.2-15-2019 «Планування та забудова територій», який відсутній в ДБН В.2.2-15-2019. Отже даний висновок ґрунтується на неіснуючих нормах ДБН. Окрім цього, експерт даючи відповідь на питання №1, не зазначає, які саме санітарні норми та пожежні вимоги ДСП 173-96 ДБН В.1.1-7 порушено при будівництві капітальних споруд №1 та №2, позначених на топографічному зніманні. На сторінці 13 висновку експертизи зазначено: «оскільки на місцевості частково відсутні межові знаки, тому ідентифікувати зовнішні межі розташування досліджуваних земельних ділянок не можливо, а відтак, судовим експертом проводиться дослідження по каталогах координаті кутів зовнішніх меж землекористування, що наявні в матеріалах справи. Тому залишається незрозумілим, яким саме чином експерт прийшов до висновку про наявність накладення земельних ділянок. Враховуючи наведене, просить призначити у справі повторну судову будівельно-технічну і земельно-технічну експертизу.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Коровяк Б.Е. клопотання про призначення у справі повторної судової будівельно-технічної і земельно-технічної експертизи заперечив та вказав, що експертом досліджувалося розташування капітальних та тимчасових споруд, придорожнього сервісу на земельній ділянці за кадастровим номером :02:000:0208 по відношенню до меж суміжних земельних ділянок. Дані вимоги на даний час регламентуються ДБН В.2.2-12-2019 «Планування та забудова територій», що вступив в дію 01.10.2019, що прийшли на заміну ДБН 360-92**Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. В частині дотримання відстаней від будівель до межі земельної ділянки вимоги ДБН В.2.2-12-2019 «Планування та забудова територій» та ДБН 360-92**Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень є співставні. В дослідницькій частині та у висновках експерта було допущено описку та зазначено шифр «15», замість правильного «12», саме найменування відповідає дійсності. Порушення санітарних та пожежних норм полягає в тому, що капітальні будівлі відповідача знаходяться на земельній ділянці позивача, а відповідно не дотримано нормативних відстаней до межі, що розділяє суміжні земельні ділянки. Щодо наявності накладень земельних ділянок, експертом було співставлено каталоги координат меж земельних ділянок за кадастровими номерами :02:000:0208, :02:000:0226, :02:000:0227 та :02:000:0227, згідно правовстановлюючої та технічної документації та каталогу координат фактичних меж, що були встановлені ФОП ОСОБА_4 .

Сторони в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, заяви на адресу суду від їх імені не надходило.

Представники третіх осіб подали на адресу суду заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Заслухавши думку осіб, що беруть участь у справі, оглянувши матеріали справи, суд вважає, що для повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення для справи слід призначити у справі повторну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, виходячи з наступного.

За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відносяться, зокрема, змагальність сторін та диспозитивність.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до ч.1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Таким чином, призначення експертизи є частиною дослідження обставин по справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини.

Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» № 5 від 12.06.2009 для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Згідно з п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Положення ч. 3 ст. 103 ЦПК України проголошує, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обираються сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Основними завданнями земельно-технічної експертизи є: визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, розмірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту (Глава 6 Розділу ІІ «Земельно-технічна та оціночно-земельна експертизи» Наказу МЮУ «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» від 8 жовтня 1998 року за № 53/5, із змінами та доповненнями).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Зміст позовних вимог та наявні у матеріалах справи фактичні дані дають суду підстави для висновку про доцільність призначення по справі експертизи, з метою вирішення питання про наявність накладень земельних ділянок, оскільки для правильного та об`єктивного вирішення заявлених позивачем вимог необхідно дослідити, поряд з іншими доказами, висновок експерта стосовно цього питання.

Слід зазначити, що експертиза призначається в тому випадку, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи повинна обгрунтувати та довести необхідність її призначення, а представник відповідача, після допиту експерта в судовому засіданні у клопотанні обгрунтував неточності та суперечності, які на його думку містить висновок експерта.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з частинами першою, другою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

У п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» закріплено, що враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

У рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 ЦПК України.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що предметом спору у даній справі є зобов`язання відповідача ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні земельними ділянками, розташованими за адресою: Львівська обл.., с. Дуліби, кадастровий номер :02:000:0226 площею 0,6153 га. та кадастровий номер :02:000:0227, площею 0,1783 га., шляхом знесення зведеної ОСОБА_2 капітальної споруди для охорони, капітальної споруди мангалу, капітальної споруди паркану з відповідним фундаментом, облаштованої дровітні з сміттєзвалищем та тимчасової дерев`яної огорожі та повернути дані земельні ділянки в попередній стан.

В даному випадку призначення експертизи зумовлено задля об`єктивного з`ясування обставин, що мають значення для справи і неможливістю без відповідних висновків прийняття судом відповідного рішення.

Враховуючи предмет спору у вказаній справі та заперечення відповідача на позовні вимоги, без належних доказів та без встановлення обставин справи, рішення не може вважатися законним та обґрунтованим.

Суд вважає підставними доводи представника відповідача про те, що питання накладання меж земельних ділянок повинне вирішуватися експертом на місці розташування земельних ділянок.

Окрім цього, суд враховує, що експертиза була проведена на замовлення позивача, на підставі документів, наданих позивачем, і відповідач у зв`язку з цим просить призначити повторну судову експертизу, а відтак, зважаючи на принципи змагальності та диспозитивності судового процесу, є всі підстави для задоволення клопотання.

Враховуючи те, що для встановлення факту порушення меж земельних ділянок є необхідним для правильного вирішення спору між сторонами і для цього необхідні спеціальні знання в сфері іншій ніж право, суд вважає за можливе задовольнити клопотання представника відповідача та призначити по справі повторну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити судовомим експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (79024, м. Львів, вул. Липинського, 54).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обгрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обгрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Таким чином, суд вважає, що доводи представника позивача суттєвими не являються і не дають підстави для висновку про відмову в призначенні експертизи.

Однак суд зауважує, що висновок експерта, наданий стороною позивача судом не оцінюється та не аналізується, оскільки оцінка доказів відбувається в нарадчій кімнаті під час постановлення судового рішення, в даному випадку суд оцінює лише достатність доводів сторони відповідача, необхідних для призначення повторної експертизи, і оскільки у сторони відповідача виникають сумніви у висновках експерта, і експерт в судовому засіданні в повній мірі такі не усунув, є достатні підстави для призначення повторної експертизи.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.

Керуючись ст.ст. 103, 104, 108, 252, 260, 261 ЦПК України,

у х в а л и в :

Клопотання представника відповідача адвоката Бочуляка Ю.І. про призначення у справі повторної судової будівельно-технічної і земельно-технічної експертизи задоволити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Львівська обласна державна адміністрація, Грабовецько-Дулібська територіальна громада Стрийського району Львівської області про усунення перешкод в користуванні майном шляхом знесення повторну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити судовомим експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (79024, м. Львів, вул. Липинського, 54).

На вирішення експертизи поставити питання:

1.Чи відповідає розташування капітальних та тимчасових споруд, придорожнього сервісу на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:0208, що за адресою: с. Дуліби Стрийського району Львівської області по відношенню до межі суміжних земельних ділянок за кадастровими номерами :02:000:0226 та :02:000:0227, належних ОСОБА_1 вимогам нормативно-правових актів в галузі будівництва?

2.Чи є порушення меж (або накладання) між земельними ділянками за кадастровими номерами :02:000:0208 та :02:000:0227, що розташовані в с. Дуліби Стрийського району Львівської області відповідно до правовстановлюючих документів та технічної документації? Якщо є порушення меж (або накладання) між вищенаведеними земельними ділянками, вказати полощу такого накладення.

3.Чи є порушення меж (або накладання) між земельними ділянками за кадастровими номерами :02:000:0208 та :02:000:0226, що розташовані в с. Дуліби Стрийського району Львівської області відповідно до правовстановлюючих документів та технічної документації, враховуючи, що під`їзною дорогою, що наявна на земельній ділянці за кадастровим номером :02:000:0226 користується землекористувач придорожнього сервісу, для під`їзду до тимчасових будівель? Якщо є порушення меж(або накладання) між вищенаведеними земельними ділянками, вказати площу такого накладення з урахуванням площі під`їзної дороги.

4.Чи наявні інженерні споруди на земельній ділянці за кадастровим номером :02:000:0227, належної ОСОБА_1 , якщо так, то вказати їх фактичне місце розташування та призначення.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

В розпорядження експертів направити матеріали цивільної справи №456/3899/20, провадження №2/456/181/2022 та ухвалу суду від 07.02.2022.

Оплату за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_2 / АДРЕСА_1 /.

Роз`яснити сторонам про наслідки від ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України, а саме те, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд протягом 15 днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя В.Л.Бучківська