Провадження № 2/537/29/2022
Справа № 537/4561/20
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.06.2022 року Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі головуючого судді - Хіневича В.І., за участю секретаря судового засідання Гавриш А.Ю., Бакай М.С., за участі представника позивача - ОСОБА_1 , відповідача - Крайчинського С.С. , представника відповідача - Олійник Л.М. , представника третьої особи - Тіторенко І.А., розглядаючи відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_5 , за участі третіх осіб: ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», ОСОБА_7 про визнання недійсними електронних торгів та визнання недійсним правочину, укладеного за результатами їх проведення, та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , за участі третіх осіб: приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», ОСОБА_7 , приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночки Олександра Вікторовича, приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко Андрія Миколайовича, ОСОБА_8 , про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та визнання права власності на нерухоме майно,

встановив:

ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_5 , за участі третіх осіб: ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», ОСОБА_7 про визнання недійсними електронних торгів та визнання недійсним правочину, укладеного за результатами їх проведення. Згідно якого прохав суд:

- визнати недійсними електронні торги, проведені 24.09.2020 року за реєстраційним номером лота 440399, з продажу предмета іпотеки, а саме: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати недійсним правочин, укладений за результатами проведення електронних торгів, з продажу предмета іпотеки, а саме: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , проведені 24.09.2020 року за реєстраційним номером лота 440399;

- стягнути з приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського С.С., Державного підприємства «СЕТАМ» та ОСОБА_5 на його користь суму сплаченого судового збору в розмірі 1681,60 грн.

В обґрунтуванні позову вказав, що у приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського С.С. на примусовому виконанні перебувало виконавче провадження №61531581 з примусового виконання виконавчого листа №524/7048/15-ц виданого 19.02.2020 року Автозаводським районним судом м. Кременчука про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_4 , в рахунок погашення заборгованості перед АТ «УкрСиббанк», яка виникла за договором споживчого кредиту №0 від 20.11.2006 року в розмірі 74244,76 доларів США та пені в розмірі 38580,99 грн.

Згідно даних, що містяться в загальному доступі в Автоматизованій системі виконавчого провадження (далі - АСВП) вищевказане виконавче провадження було відкрито 12.03.2020 року.

Згідно даних, що містяться на офіційному сайті ДП «СЕТАМ», 24.09.2020 року відбулися торги за реєстраційним номером лота 440399 з продажу предмета іпотеки, а саме: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно протоколу проведення електронних торгів № 503455 переможцем вищевказаних торгів являється ОСОБА_5 (Учасник: 3). Ціна продажу приміщення становить 1205000,00 грн.

Вважає, що електронні торги за реєстраційним номером лота 440399 з продажу предмета іпотеки, а саме: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., відбулися з порушенням процедури, порядку проведення електронних торгів, а також з порушенням його прав, а отже самі торги та правочин, укладений за результатами їх проведення, мають бути визнані недійсними.

Вказує, що 27.08.2018 року він, ОСОБА_4 , придбав приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з електронних торгів, організатором яких було Державне підприємство «СЕТАМ», в результаті виконання виконавчого провадження № 56774788, з примусового виконання виконавчого напису нотаріуса № 1617 від 11.07.2018 року виданого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В. про звернення стягнення на предмет іпотеки, та набув право власності на підставі акта про реалізацію предмета іпотеки ВП № 56774788 від 03.09.2018 року та свідоцтва про право власності на об`єкт нерухомого майна від 11.09.2018 року зареєстрованого в реєстрі за № 2377 в наслідок чого з даного об`єкта нерухомого майна було знято всі обтяження із дотриманням всіх вимог Порядку реалізації арештованого майна.

В чому полягає порушення його прав.

По перше.

06.06.2018 року Велика Палата Верховного Суду під час ухвалення постанови у справі № 910/856/17 дійшла висновку, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

На момент відкриття виконавчого провадження № 61531581, так і на момент проведення прилюдних торгів, єдиним власником приміщення нотаріальної контори являвся він, - ОСОБА_9 .

Разом з цим, відповідно до ч. 1, 5 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Тобто, враховуючи той факт, що боржник ( ОСОБА_6 ) у виконавчому провадженні №61531581, на момент вчинення правочину (проведення електронних торгів та складення акту про їх проведення) не являвся власником приміщення нотаріальної контори вбачається, що даний правочин не був спрямований на реальне настання правових наслідків, оскільки ОСОБА_6 не міг відчужити право власності, яке за ним не зареєстровано, а ОСОБА_5 в свою чергу не міг набути таке право власності, тож, на підставі ст. 215 ЦК України, такий правочин є недійсним.

По-друге.

Відповідно до ст. 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Тож, право власності на нерухоме майно підтверджується виключно наявністю відповідних даних, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 11.09.2018 року № 137293619 є підтвердженням його права власності на приміщення нотаріальної контори.

Разом з цим, відповідно до ст. 319 ЦК України, право власності включає в себе поняття права володіння, користування та розпорядження власника своїм майном на власний розсуд.

Із наведеного вбачається, що проведення електронних торгів за реєстраційним номером лота 440399, з метою забезпечення зобов`язань боржника у виконавчому провадженні, відбулося за рахунок майна, власником якого являється позивач, ОСОБА_4 . При цьому будь-якого відношення до боржника чи до стягувача у виконавчому провадженні №61531581 він не має і ніколи не мав.

Враховуючи вищенаведене та той факт, що приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м. було придбано ним в результаті виконання виконавчого провадження № 56774788, з примусового виконання виконавчого напису нотаріуса № 1617 від 11.07.2018 року приватним виконавцем Полтавської області Скрипником В.Л., тобто у порядку встановленому для виконання судових рішень, а також враховуючи той факт, що він є власником (добросовісним набувачем) вищевказаного об`єкту нерухомості вбачається, що проведені електронні торги за реєстраційним номером лота 440399 суперечать вимогам ст.ст. 330, 388 ЦК України, а також порушують його законні права щодо володіння, користування та розпорядження майном, як власника такого майна, а отже мають бути визнані недійсними.

По-трете.

Звернення стягнення на його майно відбулося на користь ПАТ «УкрСиббанк» з метою виконання зобов`язань ОСОБА_6 , тобто, дані особи задовольнили свої потреби та забезпечили виконання грошових зобов`язань за рахунок позивача, не зважаючи на той факт, що позивач є єдиним власником даного майна.

Таке стягнення відбулося саме на користь ПАТ «УкрСиббанк», оскільки останній вважає себе єдиним іпотекодержателем приміщення нотаріальної контори.

Разом з цим, Великою Палатою Верховного Суду 23.10.2019 року було ухвалено постанову по справі № 922/3537/17 про визнання недійсними торгів та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під час розгляду якої Велика Палата Верховного Суду в пунктах 37, 38 дійшла також наступних висновків:

«Водночас відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно».

«Отже, добросовісна особа, яка придбаває нерухоме майно у власність або набуває інше речове право на нього, вправі покладатися на відомості про речові права інших осіб на нерухоме майно та їх обтяження (їх наявність або відсутність), що містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Тому за відсутності в цьому реєстрі відомостей про права інших осіб на нерухоме майно або їх обтяжень особа, яка добросовісно покладалася на ці відомості, тобто не знала і не мала знати про існування таких прав чи обтяжень, набуває право на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень».

Він, ОСОБА_4 добросовісно покладаючись на відомості, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, не знаючи і не маючи ніякої можливості дізнатися про існування будь-яких інших прав чи обтяжень окрім тих, що містить Державний реєстр, набув право власності на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень.

На момент придбання даного об`єкту нерухомого майна взагалі не знаючи і не маючи будь-яких стосунків ані з власником майна, ані з іпотекодержателем, ані з іпотекодавцем а придбавши його з електронних торгів організатором яких являється орган державної влади, будучи добросовісним набувачем нерухомого майна - приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується наявністю відповідних даних в Державному реєстрі речових прав. Тобто, держава забезпечила та гарантувала йому право власності на приміщення нотаріальної контори, яке він придбав.

Окрім цього, 16.10.2020 року Верховний Суд за наслідками розгляду справи № 922/1995/17 ухвалив постанову, в якій дійшов висновку, що дійсність договору іпотеки у разі нездійснення державної реєстрації обтяження нерухомого майна іпотекою (або вилученні такого запису) відповідає положенням законодавства, водночас не свідчить про наявність в особи статусу іпотекодержателя у разі відсутності запису про державну реєстрацію обтяження нерухомого майна іпотекою а вимога такої особи не мас пріоритету відносно зареєстрованих прав.

З наведеного вбачається, що у ПАТ «УкрСиббанк» відсутнє право вимоги, як іпотекодержателя, відносно даного приміщення нотаріальної контори, оскільки пріоритет такої вимоги має особа, права якої зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Тобто, у приватного виконавця Крайчинського С.С., в свою чергу, взагалі були відсутні правові підстави для задоволення потреб ПАТ «УкрСиббанк», як стягувача у виконавчому провадженні № 61531581, за рахунок майна, право власності на яке зареєстровано за ОСОБА_4 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Тож відсутність в Державному реєстрі прав на нерухоме майно будь-яких відомостей, які б свідчили про зареєстровану іпотеку - приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м.. іпотекодержателем якої виступав би ПАТ «УкрСиббанк», свідчить про неправомірне задоволення незаконної вимоги ПАТ «УкрСиббанк», щодо звернення стягнення на приміщення нотаріальної контори і як наслідок порушення його прав, як власника даного майна.

По-четверте.

На офіційному сайті ДП «СЕТАМ» міститься інформація щодо торгів за реєстраційним номером лота 440399, які відбулися 24.09.2020 року. В розділі «Інформація про лот» містяться наступні дані: «Реєстраційний номер лота: 440399 (уцінено лот № 430557); Категорія: Комерційна нерухомість; Відомості про обтяження майна: Постанова приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського С.С. про арешт майна боржника ВП № 61531581 від 12.03.2020 року; Договір іпотеки, серія та номер: у. №3820. виданий 21.11.2015. рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 26357273 від 21.11.2015. видавник Приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В., вид обтяження - заборона на нерухоме майно».

При цьому, відповідно до п.п. 2 п. 5 розділу III Порядку реалізації арештованого майна, інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити інформацію про майно (лот), зокрема відомості про обтяження та обмеження майна, права третіх осіб.

Звертає увагу, що даний договір було укладено між ОСОБА_8 (Іпотекодержатель) та ТОВ «Алвіга» (Іпотекодавець), з метою забезпечення виконання Іпотекодавцем зобов`язань за договором позики. На підставі даного договору було видано виконавчий напис нотаріуса, а на підставі останнього було відкрито виконавче провадження № 56774788. Він, ОСОБА_4 , у 2018 році набув право власності на приміщення нотаріальної контори в результаті виконання приватним виконавцем саме виконавчого провадження № 56774788.

Тобто, на момент проведення оскаржуваних прилюдних торгів, зобов`язання за даним договором іпотеки було виконано сторонами внаслідок набуття ним права власності на приміщення нотаріальної контори під час примусового виконання рішення.

Отже, повідомлення про електронні торги за реєстраційним номером лота 440399 містило інформацію про договір, якого вже фактично не існувало. При цьому, звернення стягнення майно відбулося на користь ПАТ «УкрСиббанк» з метою виконання зобов`язань ОСОБА_6 .

Тобто, фактично, повідомлення про електронні торги повинно було містити інформацію про договір іпотеки укладений між боржником та стягувачем у даному виконавчому провадженні. Натомість, у повідомленні про електронні торги були відсутні будь-які дані, які б свідчили про існування такого договору.

Вказує, що 22.07.2019 року між ним, ОСОБА_4 (Іпотекодавець) та ОСОБА_7 (Іпотекодержатель) було укладено Договір іпотеки серії ННХ № 518962 посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Доценко А.М..

Згідно даного договору він передав ОСОБА_7 , в рахунок забезпечення виконання своїх зобов`язань за договором позики, в іпотеку об`єкт нерухомого майна - приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Зобов`язання за даним договором визначено в розмірі 300 000,00 доларів США. Договір зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 32511148. Наведене підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки № 174829708 від 23.07.2019 року.

Проте, повідомлення про електронні торги за реєстраційним номером лота 440399, взагалі не містило інформації про договір іпотеки серії ННХ № 518962 укладений 22.07.2019 року між ним, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 ..

Із наведеного вбачається, що відсутність у повідомленні про електронні торги за реєстраційним номером лота 440399, відомостей про обтяження приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., іпотекою згідно договору серії ННХ № 518962 від 22.07.2020 року, відомостей про обтяження майна іпотекою згідно договору укладеного між боржником та стягувачем у даному виконавчому провадженні, а також запис про обтяження іпотекою майна згідно договору, якого на момент проведення прилюдних торгів фактично не існувало - є прямим порушенням вимог Порядку реалізації арештованого майна.

Звернення стягнення на його майно, у вигляді проведення електронних торгів, з метою задоволення вимог третіх осіб, порушує не лише його права, як власника приміщення нотаріальної контори, а й права ОСОБА_7 , як іпотекодержателя даного майна за договором іпотеки серії ННХ № 518962, що посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Доценко А.М. 22.07.2019 року.

По-п`яте.

Єдиним іпотекодержателем об`єкта нерухомого майна - приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , являється ОСОБА_7 .

Відповідно до ст. 51 ЗУ «Про виконавче провадження», для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено у разі, якщо: право застави виникло після ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів; вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю; наявна письмова згода заставодержателя. Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або коли йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі.

Оскільки приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м. знаходиться в іпотеці у ОСОБА_7 , то виконавець зобов`язаний був повідомити його про звернення стягнення на це майно та отримати від нього письмову згоду на звернення стягнення на заставлене майно.

Враховуючи що, ні про накладення арешту на приміщення нотаріальної контори, ні про звернення стягнення на заставлене майно, ОСОБА_7 повідомлено не було, чітко вбачається, що під час передачі майна на реалізацію було порушено вимоги ст.ст. 50, 51 ЗУ «Про виконавче провадження», що в свою чергу також свідчить про порушення процедури реалізації майна.

По-шосте.

21.11.2018 року Велика Палати Верховного Суду ухвалила постанову у справі № 465/650/16-ц, зі змісту якої чітко вбачається, що правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу IX Тимчасового порядку, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

23.01.2019 року Велика Палати Верховного Суду ухвалила постанову у справі № 522/10127/14-ц, зі змісту якої чітко вбачається, що згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

08.07.2020 року Верховним Судом було ухвалено постанову у справі № 201/18443/17, зі змісту якої вбачається, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна.

Відповідно до ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Відповідно до ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Враховуючи той факт, що він є власником приміщення нотаріальної контори, яке було продано з прилюдних торгів, а також враховуючи, що він не є ані боржником, ані стягувачем у виконавчому провадженні № 61531581 вбачається, що під час вчинення правочину (проведення електронних торгів та складення акту про їх проведення) відповідачами було порушено одну із основних вимог, встановлених ст. 203 ЦК України - у нього, як у власника приміщення нотаріальної контори, було відсутнє вільне волевиявлення, щодо вчинення учасниками даного правочину. Тобто вчинення правочину (укладення договору купівлі-продажу приміщення нотаріальної контори) його учасниками, повністю суперечить його внутрішній волі, як власника даного приміщення.

Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Разом з цим, 01.07.2020 року Верховний Суд ухвалив постанову по справі № 403/13077/12 зі змісту якої чітко вбачається, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Тобто, враховуючи той факт, що під час проведення електронних торгів було порушено вимоги передбачені ст. 203 ЦК України, а також вимоги п.п. 2 п. 5 розділу III Порядку реалізації арештованого майна, вбачається, що способом захисту його прав, є визнання недійсними електронних торгів та визнання недійсним правочину, укладеного за результатами їх проведення.

Ухвалою суду від 21.01.2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення виявлених недоліків.

Ухвалою суду від 15.02.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

05.03.2021 року до суду надійшов відзив відповідача приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Крайчинського С.С., згідно якого останній прохав відмовити у задоволенні позову в обґрунтуванні чого вказав, що у нього на виконанні перебуває виконавче провадження №61531518 з примусового виконання виконавчого листа Автозаводського районного суду м. Кременчука від 19.02.2020 №524/7048/15-ц про : «В рахунок погашення заборгованості перед АТ «УкрСиббанк», яка виникла за договором про надання споживчого кредиту № 0 від 20 листопада 2006 року в розмірі 74 244,76 доларів США та пені в розмірі 38 580,99 грн.; звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_4 . Встановити спосіб реалізації вищевказаного нерухомого майна шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку»». Рішення суду набрало законної сили 09.01.2020 та відповідно підлягає обов`язковому виконанню.

Відповідно до інформації визначеної судовим рішенням та виконавчим листом від 19.02.2020 року у справі №524/7048/15-ц Автозаводського районного суду м. Кременчука, боржником визначено - ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ).

12.03.2020 року приватним виконавцем, за результатами розгляду заяви представника стягувача про відкриття виконавчого провадження та примусового виконання судового рішення, у відповідності до вимог статей 3, 4, 24, 26 Закону України «Про виконавче провадження», прийнято постанову про відкриття виконавчого провадження №61531518.

Відповідно до Розділу VII Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Відповідно до статті 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника.

03.06.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва, у відповідності до вимог статті 56 Закону України «Про виконавче провадження», проведено огляд, опис та накладено арешт на майно боржника визначене виконавчим документом, а саме: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним №04 за ОСОБА_4 , про що винесено відповідну постанову №61531581 від 03.06.2020.

В подальшому, приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва у відповідності до вимог статей 61 Закону України «Про виконавче провадження» до ДП «СЕТАМ» подано заявку на реалізацію арештованого майна.

За результатами проведення електронних торгів на підставі протоколу №503455 від 24.09.2020 (реєстраційний номер лоту №440399) виданого ДП «СЕТАМ» та керуючись положеннями статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», статей 45 - 47, 49 Закону України «Про іпотеку», розділів VIII, X Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016, приватним виконавцем складено Акт від 30.09.2020 про реалізацію предмета іпотеки.

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів №503455 від 24.09.2020 (реєстраційний номер лоту №440399), переможцем торгів став ОСОБА_5 .

Вважає безпідставним нормативне обґрунтування підстав позову та хибним твердження позивача про наявність в нього прав, як «власника», на приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 виходячи з наступного.

Статтею 203 ЦК України передбачено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Частиною третьою статті 12 Закону України Про іпотеку визначено, що правочин щодо відчуження іпотекодавцем переданого в іпотеку майна або його передачі в наступну іпотеку, спільну діяльність, лізинг, оренду чи користування без згоди іпотекодержателя є недійсним.

Згідно з частинами першою, другою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.06.2019 у справі №916/3156/17 (провадження № 12-304гс18), погоджуючись із висновками, викладеними у постанові Верховного Суду України від 02.03.2016 у справі № 6-308цс16, у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03.10.2018 у справі № 369/2770/16-ц і від 07.11.2018 у справі № 357/3394/16-ц, дійшла висновку про те, що якщо недійсність правочину встановлена законом, то визнання недійсним такого правочину судом вимагається; визнання недійсним нікчемного правочину законом не передбачається оскільки нікчемним правочин є в силу закону.

Так, 20.11.2006 між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанком» та ОСОБА_12 укладено Договір споживчого кредиту № 0. З метою забезпечення своєчасного і повного виконання зобов`язань позичальника за кредитним договором № 0, між Банком та ОСОБА_6 укладено договір іпотеки від 20.11.2006, що посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу та зареєстрований в реєстрі за № 20144. Відповідно до умов угоди в іпотеку банку передано приміщення нотаріальної контори, загальною: площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Обтяження нерухомого майна іпотекою було зареєстроване у Державному реєстрі іпотек 20.11.2006 року за реєстраційним номером 4084591.

Судами неодноразово досліджувалось питання правомірності перебування спірного приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , в іпотеці АТ «Укрсиббанк» на підставі договору іпотеки від 20.11.2006.

Зокрема, це підтверджується постановою Рівненського округу адміністративного суду від 01.08.2016 у справі № 817/872/16, яка набрала законної сили 12.04.2017.

Судовими рішеннями у справі № 817/872/16 визначено, що іпотека встановлена договором іпотеки від 20.11.2006 - є чинною.

Відповідно до статті 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця, має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Отже, іпотека залишається дійсною незалежно від зміни власника майна.

Таким чином, судами встановлено, що дійсним іпотекодержателем нерухомого майна, а саме нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 - є АТ «УкрСиббанк».

Крім того, відповідно до судового рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука від 25.07.2019 у справі №524/7048/15-ц, залишеного в силі постановою Полтавського апеляційного суду від 09.01.2020, постановою Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04.09.2020 року встановлено, що «... договір купівлі-продажу був укладений іпотекодавцем ОСОБА_6 без попереднього погодження із іпотекодержателем ПАТ «УкрСиббанк», то вказаний договір, як і подальші правочини, що були вчинені на його підставі є нікчемними і не потребують визнання даного факту у судовому порядку, оскільки їх нікчемність прямо встановлена законом, а саме частиною 3 статті 12 Закону України «Про іпотеку».

З наведеного вище вбачається, що в позивача відсутні будь-які (законні) права на приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а також повністю нівелює твердження позивача, зазначені як підстави звернення з позовом, зокрема щодо визнання протиправною бездіяльність приватного виконавця Крайчинського С.С., що полягає у порушенні прав позивача на володіння, користування та розпорядження арештованим майном, як власника такого майна.

Відповідно до Рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука від 31.07.2020 у справі №524/7046/18 (провадження №2/524/485/20) суд також прийшов до висновку щодо нікчемності правочину та визнання виконавчого напису, вчиненого 11.07.2018 приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., зареєстрований в реєстрі за №1617, серія ННІ 346803 про звернення стягнення на квартиру, житловою площею 100 кв.м. загальною площею 140,3 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , та приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., розташоване за адресою : АДРЕСА_1 - таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до даних рішень, судами доведенні обставини нікчемності набуття права власності приміщення нотаріальної контори, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_4 , а отже не підлягають доказуванню в даній справі.

Тож, дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського С.С., здійсненні при примусовому виконанні виконавчого листа Автозаводського районного суду м. Кременчука від 19.02.2020 №524/7048/15-ц, вчинені на виконання судового рішення та у відповідності до вимог чинного законодавства.

16.03.2021 року до суду надійшли пояснення на позовну заяву АТ «УкрСиббанк», згідно яких останні прохали закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, чи відмовити у задоволенні позову.

Вказали, що позивач зазначаючи про те, що в рамках виконавчого провадження №61531581 відкритого на виконання рішення Автозаводського районного суду м. Кременчук у справі №524/7048/15 було реалізоване нерухоме майно - приміщення нотаріальної контори за адресою АДРЕСА_4 , яке належить позивачу, посилаючись як на підставу визнання недійсними електронних торгів по реалізації цього майна та правочин, який було укладений за результатами цих торгів, на жаль не надає копію рішення у справі №524/7048/15, яким повністю спростовуються його позовні вимоги.

Згідно резолютивної частини рішення суду у справі №524/7048/15: «В рахунок погашення заборгованості перед АТ «УкрСиббанк», яка виникла за договором про надання споживчого кредиту № 0 від 20 листопада 2006 року в розмірі 74 244, 76 доларів США (сімдесят чотири тисячі двісті сорок чотири долари США 76 центів) та пені в розмірі 38 580,99 грн. (тридцять вісім тисяч п`ятсот вісімдесят грн. 99 коп.) звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_4 »

Судом при розгляді справи №524/7048/15 було встановлено про те, що нерухоме майно (приміщення нотаріальної контори за адресою АДРЕСА_4 ), яке перебувало в іпотеці АТ «УКРСИББАНК» на підставі нікчемного правочину вибуло з власності іпотекодавця ОСОБА_6 та на час розгляду справи було зареєстроване за ОСОБА_4 . Надавши оцінку матеріалам справи суд задовольнив позов АТ «УКРСИББАНК» та звернув стягнення на предмет іпотеки в рахунок задоволення вимог іпотекодержателя АТ «УКРСИББАНК».

ОСОБА_4 був учасником судового провадження №524/7048/15 та оскаржував рішення суду в апеляційному та касаційному порядку. В задоволені скарг ОСОБА_4 було відмовлено судами. Отже судами трьох інстанцій було встановлено той факт, що нерухоме майно належить ОСОБА_6 .

За договорами іпотеки укладеними 20.11.2006р. та 19.03.2007р. між ОСОБА_6 (іпотекодавець) та АТ «УКРСИББАНК» (іпотекодержатель), іпотекодавцем було передано в іпотеку Банку спірне нерухоме майно. Без погодження з іпотекодержателем, 21.11.2015 року ОСОБА_6 було відчужено предмети іпотеки ТОВ «Алвіга». В цей же день, ТОB «Алвіга» передало в іпотеку спірне майно ОСОБА_8 .

Враховуючи нікчемність договору купівлі продажу від 21.11.2015р. між ОСОБА_13 та ТОВ «Алвіга» та нікчемність договору іпотеки від 21.11.2015р. між ТОВ «Алвіга» та ОСОБА_8 (на підставі ч. З ст. 12 Закону України «Про іпотеку») та з врахуванням положень ст.ст. 215, 216 ЦК України:

у ТОВ «Алвіга» не виникло права власності на нерухоме майно;

ТОВ «Алвіга» не набуло обов`язків іпотекодавця, а ОСОБА_8 не набула прав іпотекодержателя за договором іпотеки від 21.11.2015р. укладеним між ОСОБА_8 та ТОВ «Алвіга»;

виконавчий напис про стягнення боргу з ТОВ «Алвіга» на користь ОСОБА_8 вчинено на нікчемному правочині (який не створив жодних правових наслідків) і відповідно сам виконавчий напис не створив жодних наслідків для сторін;

виконання виконавчого напису, який вчинено на нікчемному правочині - діючим законодавством не передбачено (оскільки договір іпотеки на підставі якого вчинено виконавчого напису не створює для сторін будь-яких наслідків. Окрім тих. що пов`язані з його нікчемністю)

з цих же підстав, прилюдні торги не могли створити будь-яких наслідків для сторін (для ТОВ «Алвіга». ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , оскільки у ТОВ «Алвіга» не виникло прав власника і вони не могли перейти до ОСОБА_4 ).

Як вбачається з вищевикладеного, у ОСОБА_4 не могло виникнути та не виникло прав власника на майно, оскільки такі права збережені за ОСОБА_6 .

Тож, є безпідставними та необгрунтованими доводи ОСОБА_4 про порушення його прав як власника, оскільки право власності не виникло та не могло виникнути внаслідок вчинення дій за нікчемним правочином.

Саме по собі посилання на проведення торгів у сукупності з іншими встановленими обставинами по справі не є самостійною та достатньою підставою для формування висновку про виникнення права власності у ОСОБА_4 , оскільки в даному випадку таке право не могло перейти до ОСОБА_4 від ТОВ «Алвіга» (в т.ч. в порядку звернення стягнення в порядку примусового виконання, оскільки воно не виникло у ТОВ «Алвіга»).

Слід також враховувати положення ст. 328 ЦК України, за якою право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Придбання спірного нерухомого майна позивачем відбулося на підставі недійсних правочинів та цей факт встановлено рішенням суду у цивільній справі №524/7048/15-ц.

У справі №524/7048/15 було встановлено наступне:

в забезпечення виконання зобов`язань позичальника ОСОБА_12 20.11.2006р. між АТ «УКРСИББАНК» та ОСОБА_6 було укладено договір іпотеки за яким ОСОБА_6 було передано в іпотеку банку приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ;

іпотека АТ «УКРСИББАНК» є дійсною (рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року у справі №817/872/16 визнано незаконним та скасовано запис у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію припинення обтяження іпотекою приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , встановленої на підставі договору іпотеки від 20.11.2006 року, укладеного між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 );

договір купівлі-продажу приміщення нотаріальної контори за адресою АДРЕСА_1 укладений між ОСОБА_6 та ТОВ «Алвіга» 21.11.2015 року - є нікчемним в силу ст. 12 Закону України «Про іпотеку». Правочини щодо спірного майна укладені після 21.11.2015 року є недійсними в силу ст. 216 ЦК України.

В межах справи №524/7048/15 має місце невиконання договору іпотеки укладеного між ОСОБА_6 та АТ «УКРСИББАНК» та вчинення ОСОБА_6 та іншими особами нікчемних правочинів, які не призвели до виникнення будь-яких прав та обов`язків.

З огляду на встановлені судом обставини, право власності ОСОБА_4 не виникло та відсутні підстави вважати, що здійснення державної реєстрації права власності на майно за ОСОБА_4 здійснено правомірно, оскільки це суперечить положенням ст.ст. 215, 216 ЦК України та ч. 3 ст. 12 Закону України «Про іпотеку».

Судом при розгляді справи було встановлено ці обставини та надано їм правову оцінку.

Про нікчемність договору купівлі - продажу ОСОБА_6 іпотеки АТ «УКРСИББАНК» та виконавчого напису на підставі якого проводилося звернення стягнення на спірне майно, за результатами якого право власності було зареєстровано за ОСОБА_4 також зазначено та встановлено при розгляді судової справи №524/7046/18 (за позовом АТ «УКРСИББАНК» про визнання виконавчого напису приватного нотаріуса Ганночки О.В. недійсним). Рішенням суду по даній справі визнано недійсним виконавчий напис, за результатами виконання якого ОСОБА_4 було придбано спірне майно.

Обставини нікчемності набуття права власності ОСОБА_4 встановлено при розгляді справи №524/7048/15, а отже не підлягають доказуванню в даній справі.

Обставини нікчемності виконавчого напису нотаріуса (за результатами якого право власності було зареєстровано за ОСОБА_4 ) встановлено при розгляді справи №524/7046/15, а отже не підлягають доказуванню в даній справі.

Враховуючи, що позивач не має ніяких прав на спірне майно, тож його позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають захисту в суді, а провадження, відповідно підлягає закриттю. Відсутність прав на спірне нерухоме майно встановлено рішенням суду.

19.03.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву відповідача ДП «Сетам», згідно якого останні прохали відмовити у задоволенні позову у повному обсязі застосувавши строки позовної давності, розглянути справу за відсутності їх представника. У відзиві вказали, що Державним підприємством «СЕТАМ» було проведено електронні торги з реалізації арештованого майна - іпотека: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв, знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 за номером лоту № 440399 (уцінено лот № 430557). Торги проходили на підставі Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 .

Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 державне підприємство «СЕТАМ» уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи реалізації майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, на організацію та проведення електронних торгів, торгів за фіксованою піною та на виконання інших функцій, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим цим наказом.

Відповідно до пункту 2 розділу II Порядку організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно /формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Відповідно до абзацу четвертого пункту 4 розділу 2 Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Так інформація про лот № 440399 (уцінений лот № 430557) було внесена в Систему на підставі заявки приватного виконавця Крайчинського С.С. від 09.07.2020 № 1153 в рамках виконавчого провадження № 61531581 та містила інформацію про такі наявні обтяження:

- постанова приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського С.С. про арешт майна боржника ВП № 61531581 від 12.03.2020 року;

- договір іпотеки, серія та номер: р. №3820, виданий 21.11.2015, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 26357273 від 21.11.2015, видавник Приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В., вид обтяження - заборона на нерухоме майно.

Звертають увагу суду, що виконавче провадження № 61531581 було відкрито на підставі виконавчого листа Автозаводського районного суду м. Кременчука від 19.02.2020 № 524/7048/15-ц, відповідно до якого суд вирішив: «В рахунок погашення заборгованості перед АТ «УкрСиббанк», яка виникла за договором про надання споживчого кредиту № 0 від 20 листопада 2006 року в розмірі 74 244,76 доларів США (сімдесят чотири тисячі двісті сорок чотири долари США 76 центів) та пені в розмірі 38 580,99 грн. (тридцять вісім тисяч п`ятсот вісімдесят грн. 99 коп.) звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_4 . Встановити спосіб реалізації вищевказаного нерухомого майна шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, з дотриманням, вимог Закону України «Про іпотеку».»

Рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука від 19.02.2020 було залишено без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 09.01.2020 та постановою Верховного Суду від 04.09.2020.

У виконавчому документі як боржника, було вказано саме ОСОБА_6 .

Перелік підстав, за яких приватний виконавець відмовляє у відкритті виконавчого провадження є вичерпним і у приватного виконавця Крайчинського С.С. не було підстав для відмови у відкритті виконавчого провадження.

Разом з цим, одним із способів захисту порушеного права згідно з частиною 2 статті 16, частиною 1 статті 215 ЦК України є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами 1 3, 5, 6 статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, зокрема щодо порядку виявлення майна, його опису та арешту, передбачено Законом України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 №1404-УІІІ та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5.

Приписами статей 48, 56 та 61 Законом України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 №1404-УІІІ унормовано, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

З аналізу положень вищенаведених нормативно-правових актів слідує, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України та Міністерства юстиції України, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Таким нормативно-правовим актом, який встановлює порядок та правила проведення прилюдних торгів є саме Порядок реалізації арештованого майна, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5.

Тобто для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених саме Порядком реалізації арештованого майна.

Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17, зазначено, що: «Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.»

Разом з цим, Верховним Судом у постанові від 14.03.2018 у справі № 910/1454/17 зазначено, що «Верховний Суд наголошує, що під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено: чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало; чи вплинули ці порушення на результат торгів; чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.»

Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Однак у позовній заяві не доведено порушення норм Порядку під час проведення оскаржуваних торгів, впливу таких порушень на результат електронних торгів та порушення законних прав позивача у результаті проведення електронних торгів.

23.03.2021 року від представника відповідача ОСОБА_5 - Олійник Л.М. надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_4 , за участі третіх осіб: приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», ОСОБА_7 , приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночки Олександра Вікторовича, приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко Андрія Миколайовича, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та визнання права власності на нерухоме майно. Згідно якої прохав суд :

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 42941834 від 11.09.2018 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором та припинити запис № 27859539 про право власності на приміщення нотаріальної контори по АДРЕСА_1 , загальна площа 82,2 кв. м.;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 47906726 від 23.07.2019 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Доценком А.М.., та припинити запис № 32511148 про іпотеку на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв.. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р. №3820 від 21.11.2015 р.;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 26357388 від 21.11.2015 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, та припинити запис № 12160935 про іпотеку на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв. м. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р.№603 від 22.07.2019 р.;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 26357273 від 21.11.2015 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, та припинити запис № 12160881 про обтяження на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв. м. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р. № 3820 від 21.11.2015 р.;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 29462763 від 28.04.2016 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, та припинити запис № 14364932 інше речове право на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв. м. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору оренди, серія та номер:р. №1284 від 28.04.2016 р.;

- визнати за ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв. м. по АДРЕСА_1 .

В обґрунтуванні зустрічної позовної заяви вказано, що 10.03.2021 року позивач за зустрічним позовом звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Марченко H.A. за вчиненням нотаріальної дії по видачі на його ім`я свідоцтва про придбання нерухомого майна, яке було предметом іпотеки, - приміщення нотаріальної контори, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, нотаріусом позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та видана постанова вих.. № 99/02-31 від 10.03.2021 року, де вказано, що під час підготовки до вчинення вищезазначеної нотаріальної дії нотаріусом було встановлено, що згідно з відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отриманими нотаріусом шляхом безпосереднього доступу до реєстру, право власності на вищезазначений об`єкт нерухомого майна - приміщення нотаріальної контори, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_4 11.09.2018 року, номер запису про право власності: 27859539. Підстава виникнення права власності: свідоцтво, серія та номер: р. № 2377, виданий 11.09.2018, видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В. Відповідно до абзаців першого і другого частини п`ятої статті 12 Закону України від 01.07.2004 року № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою до моменту державної реєстрації припинення таких прав, обтяжень у порядку, передбаченому цим Законом. Будь-які дії особи, спрямовані на набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, зареєстрованих у Державному реєстрі прав, вчиняються на підставі відомостей про речові права, обтяження речових прав, що містяться в цьому реєстрі.

Рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 25.07.2019 року у справі № 524/7048/19, яке набрало законної сили 09.01.2020 року, встановлено, що оскільки іпотекодавцем ОСОБА_6 21.11.2015 року був укладений договір купівлі-продажу приміщення нотаріальної контори, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що було предметом іпотеки, без попереднього погодження із іпотеко держателем ПАТ «УкрСиббанк», то вказаний договір, як і подальші правочини, що були вчинені на його підставі є нікчемними і не потребують визнання даного факту у судовому порядку, оскільки їх недійсність прямо встановлена законом, а саме частиною третьою статті 12 Закону України «Про іпотеку».

Проте, на момент звернення заявника ОСОБА_5 до нотаріуса за вчиненням нотаріальної дії речові права, які виникли на підставі нікчемних правочинів щодо відчуження приміщення нотаріальної контори, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема право власності ОСОБА_4 , у передбаченому Законом України від 01.07.2004 року № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» порядку не припинені.

Крім того, згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек вбачається, що існує ряд записів, внесених приватними нотаріусами як державними реєстраторами згідно рішень, прийнятих на підставі нікчемних правочинів :

- рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 47906726 від 23.07.2019 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Доценком А.М.., запис № 32511148 про іпотеку на приміщення нотаріальної контори загальною площею 84,2 кв.. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р. 3820 від 21.11.2015 р.

- рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 26357388 від 21.11.2015 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, запис № 12160935 про іпотеку на приміщення нотаріальної контори загальною площею 84,2 кв.. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер: р. 603 від 22.07.2019 р.

- рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 26357273 від 21.11.2015 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, запис № 12160881 про обтяження на приміщення нотаріальної контори загальною площею 84,2 кв.. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р. 3820 від 21.11.2015 р.

- рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 29462763 від 28.04.2016 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, запис № 14364932 інше речове право на приміщення нотаріальної контори загальною площею 84,2 кв.. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору оренди, серія та номер:р. 1284 від 28.04.2016 р.

Наявність в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державному реєстрі іпотек вищевказаних записів завдає перешкод ОСОБА_5 у реалізації права власності на придбане ним нерухоме майно.

Обставини, встановлені рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 25 липня 2019 року у справі № 524/7048/15-ц, яке набрало законної сили (було залишено без змін постановами Полтавського апеляційного суду від 09 січня 2020 року та ВС від 04 вересня 2020 року), яким позов ПАТ «УкрСиббанк» було задоволено і в рахунок погашення заборгованості перед АТ «УкрСиббанк», яка виникла за договором про надання споживчого кредиту № 0 від 20 листопада 2006 року в розмірі 74244,76 доларів США та пені в розмірі 38580,99 грн., звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_4 . Встановлено спосіб реалізації вищевказаного нерухомого майна шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку».

На виконання цього рішення суду, 19 лютого 2020 року Автозаводський районний суд м. Кременчука видав виконавчий лист, на підставі якого 12 березня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Крайчинським С.С. було відкрите виконавче провадження ВП №61531581 та одночасно іншою постановою цього ж дня, яка не була оскаржена заявником, було накладено арешт на вказаний об`єкт нерухомості.

Враховуючи зазначене, в рамках виконавчого провадження №61531581 необхідно було звернути стягнення на вищезазначене майно ОСОБА_6 , що перебувало в іпотеці АТ «УкрСиббанк».

03 червня 2020 р. приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Крайчинським С.С. було ухвалено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника у ВП №61531581, а саме приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м, що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_14 ..

На описане майно накладено арешт та встановлено обмежено права користування ним: без права користування, відчуження та демонтування до завершення виконавчого провадження. Призначено відповідальним зберігачем та попереджено його про кримінальну відповідальність - приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночку О.В..

Виконавчі дії проведені у присутності понятих, яким роз`яснені їх права та обов`язки, відповідно до статті 22 Закону України «Про виконавче провадження».

Сам запис про право власності на спірне приміщення за ОСОБА_4 виник наступним чином:

20.11.2006 між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В. за умовами якого ОСОБА_6 , з метою забезпечення зобов`язань ОСОБА_12 , передано в іпотеку нерухоме майно приміщення нотаріальної контори, адреса: АДРЕСА_1 .

Згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек 20.11.2006 приватним нотаріусом Ганночкою О.В. за Реєстраційним номером 4084562 зареєстровано обтяження - заборона на нерухоме майно та за реєстраційним номером 4084591 іпотека (підстава обтяження: Договір іпотеки, ВЕІ 18, 20.11.2006, ПН Ганночка О.В., Об`єкт обтяження: інше, приміщення нотаріальної контори, загальна площа 84.2 кв.м, адреса: АДРЕСА_1 , номер РПВН: 16504003).

Постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016, залишеною без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 12.04.2017 по справі №817/872/16 за позовом ПАТ «УкрСиббанк» до ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу, про скасування рішення позов задоволено частково; Визнано незаконним та скасовано запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію припинення обтяження іпотекою приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , встановленої на підставі договору іпотеки від 20.11.2006, Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 , номер запису про іпотеку 11801282, відомості про реєстрацію до 01.01.2013: назва реєстру Державний реєстр іпотек, реєстраційний номер 4084591. 20.11.2006 17:34:37

Зазначене нерухоме майно на підставі договору іпотеки, посвідченого 21.11.2015 приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В. за р.№3820, передано в забезпечення виконання зобов`язань по договору позики б/н від 21.11.2015. Строк платежу за договором позики настав. Боржником за вищевказаним договором позики є ТОВ «АЛВІГА» місцезнаходження: Полтавська область, м. Кременчук, вул. Київська, буд. 5, ідентифікаційний .

Після чого, на підставі виконавчого напису за № 1617 від 11.07.2018 року приватним виконавцем Скрипником В.М. було звернено стягнення на спірне нерухоме майно, та на підставі акту про реалізацію предмета іпотеки ОСОБА_4 було отримано свідоцтво про право власності.

Правові наслідки порушення зобов`язання, забезпеченого іпотекою, визначені Законом України «Про іпотеку».

Загальні правові підстави визнання правочину недійсним визначені у статті 215 ЦК України. За ступенем недійсності всі правочини поділяються на нікчемні (недійсність яких встановлена законом) та оспорювані (які можуть бути визнані недійсними, але за певних умов).

Частиною третьою статті 12 Закону України «Про іпотеку» визначено, що правочин щодо відчуження іпотекодавцем переданого в іпотеку майна або його передачі в наступну іпотеку, спільну діяльність, лізинг, оренду чи користування без згоди іпотекодержателя є недійсним.

Відповідно до частини другої статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину встановлена законом, то визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Рішенням ВС по справі № 524/7048/15-ц від 04 вересня 2020 року встановлено:

«Суд першої інстанції, з висновками якого погодився і апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про те, що договір купівлі-продажу від 21 листопада 2015 року був укладений іпотекодавцем без попереднього погодження із іпотекодержателем ПАТ «УкрСиббанк», а тому є нікчемним відповідно до частини третьої статті 12 Закону України «Про іпотеку».

Колегія суддів вважає також помилковими аргументи ОСОБА_4 про правомірність набуття ним спірного нерухомого майна у власність за результатами проведення електронних торгів, оскільки проведення торгів здійснювалось на виконання виконавчого напису нотаріуса щодо нікчемного правочину (договору іпотеки, укладеного між ТОВ «Алвіга» та ОСОБА_8 ).»

Під час розгляду цієї справи встановлено судами та не спростовано матеріалами справи правомірність перебування спірного приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , в іпотеці ПАТ «УкрСиббанк» на підставі договору іпотеки від 20 листопада 2006 року, укладеного між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 .

Зокрема, це підтверджується постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2016 року, яка набрала законної сили 12 квітня 2017 року у справі № 817/872/16, за змістом якої визнано незаконним та скасовано запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію припинення обтяження іпотекою приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , встановленою на підставі договору іпотеки від 20 листопада 2006 року, укладеного між АКІБ «УкрСсиббанк» та ОСОБА_6 ..

Зазначено «Крім того, як правильно зазначено судами попередніх інстанцій, відповідно до статті 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця, має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Отже, іпотека залишається дійсною незалежно від зміни власника майна.

Таким чином, встановивши наявність у ОСОБА_6 заборгованості перед позивачем за основним зобов`язанням, погашення якої забезпечене дійсною іпотекою, суди попередніх інстанцій правильно застосували положення статей 12, 23, 33 Закону України «Про іпотеку», і дійшли правильного висновку про можливість звернення стягнення на предмет іпотеки на користь банку».

Враховуючи факт набуття права власності позивачем за первісним позовом на спірне нерухоме майно на підставі нікчемного правочину, то будь-які записи про державну реєстрацію права власності є незаконними.

Крім того звертає увагу, що виконавчий напис, вчинений Ганночкою О.В. за № 1617 від 11.07.2018 року, який був підставою для проведення торгів, за результатами якого ОСОБА_4 отримав запис про державну реєстрацію права власності визнаний таким, що не підлягає виконанню, згідно рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука від 31.07.2020 р. по справі № 524/7046/18, залишеного в силі Постановою Полтавського апеляційного суду.

Такий правочин є нікчемним з моменту укладення на підставі частини другої статті 215 Цивільного кодексу України. Наслідки нікчемності правочину також настають для сторін у силу вимог закону.

Така позиція відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним, зокрема, в її постановах від 16 травня 2018 року у справі № 910/24198/16 (провадження № 12-15гс18), від 04 липня 2018 року у справі № 819/353/16 (провадження № 11-163апп18) та від 05 грудня 2018 року у справі № 826/23064/15 (провадження № 11-1080апп18), від 27 лютого 2019 року у справі № 826/8273/16(провадження № 11-775ас18) під час розгляду спорів у подібних правовідносинах, відступати від яких Велика Палата Верховного Суду не вбачає правових підстав.

09 березня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 756/4120/16-ц, провадження № 61- 7721св20 (ЄДРСРУ № 95439413) дійшов висновку, що належним способом захисту, а отже і позовними вимогами, має бути скасування та/або визнання недійсним рішення органу на підставі якого було видано свідоцтво про право власності та/або укладено відповідний правочин.

Статтею 328 ЦК України встановлено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Державна реєстрація прав на нерухомість є публічною, здійснюється відповідним органом, який зобов`язаний надавати інформацію про реєстрацію та зареєстровані права в порядку, встановленому законом. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом.

Внаслідок наявності запису про право власності на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 42941834 від 11.09.2018 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., ОСОБА_5 не має змоги зареєструвати право власності на належний йому об`єкт нерухомого майна мені квартиру, тому змушений звернутись до суду.

24.03.2021 року до суду надійшов відзив від представника ОСОБА_5 - Олійник Л.М. , згідно якого останній прохав відмовити у задоволенні позовних вимог первісного позивача.

Вказав, що порушення прав позивача, як особи, за якою міститься в державному реєстрі прав на нерухоме майно запис про право власності на спірне приміщення не відбулося так, як позивач набув право власності на спірне нерухоме майно на підставі нікчемного правочину, тож будь-які записи про державну реєстрацію прав власності є незаконними. Вказане підтверджується постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року залишеною без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 12.04.2017 року по справі №817/872/16 та рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 25.07.2019 року у справі № 524/7048/19, яке набрало законної сили 09.01.2020 року.

Порушення прав позивача, в наслідок реалізації предмета іпотеки при тому, що існує запис права власності на предмет іпотеки за позивачем, також не відбулося оскільки в силу того, що нікчемний правочин не породжує жодних наслідків, крім тих, що пов`язані з його нікчемністю, то в даному випадку набуття речових прав на спірне майно не відбулося.

Посилання на набуття права власності вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень згідно висновку ВП ВС по справі № 922/3537/17 від 23.10.2019 року безпідставні так, як самі висновки вирвані з контексту постанови, при цьому згідно рішення ВС по справі № 524/7048/15-ц від 04 вересня 2020 року:

«Суд першої інстанції, з висновками якого погодився і апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про те, що договір купівлі-продажу від 21 листопада 2015 року був укладений іпотекодавцем без попереднього погодження із іпотекодержателем ПАТ «Укрсиббанк», а тому є нікчемним відповідно до частини третьої статті 12 Закону України «Про іпотеку».

Колегія суддів вважає також помилковими аргументи ОСОБА_4 про правомірність набуття ним спірного нерухомого майна у власність за результатами проведення електронних торгів, оскільки проведення торгів здійснювалось на виконання виконавчого напису нотаріуса щодо нікчемного правочину (договору іпотеки, укладеного між ТОВ «Алвіга» та ОСОБА_8 ).

Посилання позивача на постанову об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 16.10.2020 № 922/1995/17 також не заслуговує на увагу, оскільки правовідносини не є аналогічними.

Посилання на порушення порядку проведення електронних торгів внаслідок незазначення інформації рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 26357388 від 21.11.2015 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, запис № 12160935 про іпотеку на приміщення нотаріальної контори загальною площею 84,2 кв.. по АДРЕСА_1 , також безпідставне так, як даний запис був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р. 603 від 22.07.2019 р., тому жодних наслідків не породжує. Приватний виконавець діяв на виконання рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчук від 25.07.2019 року у справі №524/7048/15-ц, згідно якого: в рахунок погашення вимог АТ «УКРСИББАНК» звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: приміщення нотаріальної контори загальною площею 82.2 кв.м.. що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним №04 за ОСОБА_4 .

Стосовно неповідомлення ОСОБА_7 про звернення стягнення на нерухоме майно, то дана особа не є іпотекодержателем, так як запис № 12160935 про іпотеку на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв.м. по АДРЕСА_1 був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р.№603 від 22.07.2019р.

06.04.2021 року до суду надійшов відзив ОСОБА_4 на зустрічну позовну заяву, де останній прохав відмовити у задоволенні зустрічних позовних вимог у повному обсязі. Вказує, що 27.08.2018 року він, ОСОБА_4 , придбав приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з електронних торгів, організатором яких було Державне підприємство «СЕТАМ», в результаті виконання виконавчого провадження № 56774788, з примусового виконання виконавчого напису нотаріуса № 1617 від 11.07.2018 року виданого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В. про звернення стягнення на предмет іпотеки. Тобто набув право власності на вказане приміщення нотаріальної контори, на підставі акта про реалізацію предмета іпотеки ВП № 56774788 від 03.09.2018 року та свідоцтва про право власності на об`єкт нерухомого майна від 11.09.2018 року зареєстроване в реєстрі за № 2377 в наслідок чого з даного об`єкта нерухомого майна було знято всі обтяження із дотриманням всіх вимог Порядку реалізації арештованого майна.

В обґрунтуванні своїх позовних вимог представник ОСОБА_5 зазначає, що 20.11.2006 року між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 було укладено договір іпотеки з метою забезпечення зобов`язань ОСОБА_12 . За даним договором в іпотеку було передано приміщення нотаріальної контори загальною площею 84,2 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

20.11.2006 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу до Державного реєстру іпотек внесено запис № 4084591 про обтяження майна іпотекою.

01.08.2016 року постановою Рівненського окружного адміністративного суду прийнятою по справі № 817/872/16 було визнано незаконним та скасовано запис у Державному реєстрі речових прав № 11801282 відомості про реєстрацію до 01.01.2013 року: назва реєстру Державний реєстр іпотек, реєстраційний номер 4084591 від 20.11.2006 17:34:37, реєстратор Кременчуцький міський нотаріальний округ. Тобто, даним судовим рішенням скасовано первісний запис про іпотеку № 4084591 від 20.11.2006 року, згідно якого іпотекодержателем виступав АКІБ «УкрСиббанк».

21.11.2015 року до Державного реєстру речових прав було внесено запис № 12160935 про обтяження даного майна іпотекою на підставі договору іпотеки № 3820 від 21.11.2015 року.

Додатково зауважує, що в наслідок примусового виконання виконавчого напису нотаріуса виданого саме на підставі договору іпотеки № 3820 від 21.11.2015 року, ОСОБА_4 27.08.2018 року набув право власності на дане приміщення нотаріальної контори.

Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 11.09.2018 року № 137293619 є підтвердженням його права власності на приміщення нотаріальної контори.

Окрім цього, в обґрунтування позовних вимог представник ОСОБА_5 зазначає, що всі правочини укладені після договору іпотеки від 20.11.2006 року, іпотекодержателем за яким виступав АКІБ «УкрСиббанк», є нікчемними, і, як наслідок, аргументи ОСОБА_4 , щодо набуття права власності на приміщення нотаріальної контори, є помилковими, а набуття самого права власності нібито не відбулося.

На підтримку таких тверджень представник ОСОБА_5 посилається на рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука по справі № 524/7048/15-ц від 25.07.2019 року, яким було звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_4 .

На підставі даного рішення приватним виконавцем Крайчинським С.С. було проведено електронні торги, переможцем яких являється ОСОБА_5 .

Також в своєму зустрічному позові представник ОСОБА_5 зазначає, що 10.03.2021 року останній, звернувся до приватного нотаріуса з метою внесення відомостей до Державного реєстру про набуття ним права власності на приміщення нотаріальної контори. Проте, приватним нотаріусом було видано постанову про відмову у вчиненні такої нотаріальної дії, оскільки власником даного майна являється ОСОБА_4 , що в свою чергу свідчить про наявність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими правами, що є підставою для відмови проведенні реєстрації на підставі ч. 5 ст. 24 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Вважає, що позовна вимога про визнання права власності на приміщення нотаріальної контори за ОСОБА_5 є незаконною, оскільки порушує його законні права, як власника даного об`єкту нерухомості, з підстав вказаних у позовній заяві зокрема :

як на момент відкриття виконавчого провадження № 61531581, так і на момент проведення прилюдних торгів, єдиним власником приміщення нотаріальної контори являвся він - ОСОБА_9 .

так як боржник ( ОСОБА_6 ) у виконавчому провадженні № 61531581, на момент вчинення правочину (проведення електронних торгів та складення акту про їх проведення, що згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду фактично є укладенням договору купівлі-продажу) не являвся власником приміщення нотаріальної контори тож, що даний правочин не був спрямований на реальне настання правових наслідків, оскільки ОСОБА_6 не міг відчужити право власності, яке за ним не зареєстровано, а ОСОБА_5 в свою чергу не міг набути таке право власності. Тобто, на підставі ст. 215 ЦК України, такий правочин є недійсним.

Додатково звертає увагу на той факт, що і сама постанова приватного нотаріуса про відмову у вчинення нотаріальної дії, щодо проведення реєстрації права власності на приміщення нотаріальної контори за ОСОБА_5 є підтвердженням недійсності прилюдних торгів проведених в межах виконавчого провадження № 61531581.

Згідно висновків викладених в пунктах 37, 38 Великою Палатою Верховного Суду 23.10.2019 року у постанові по справі № 922/3537/17 про визнання недійсними торгів та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, можна вважати що він, ОСОБА_4 добросовісно покладаючись на відомості, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, не знаючи і не маючи ніякої можливості дізнатися про існування будь-яких інших прав чи обтяжень окрім тих, що містить Державний реєстр, набув право власності таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень.

На момент придбання даного об`єкту нерухомого майна він взагалі не знаючи, і не маючи будь-яких стосунків, ані з власником майна, ані з іпотекодержателем, ані з іпотекодавцем, а придбавши його з електронних торгів організатором яких являється орган державної влади являється добросовісним набувачем нерухомого майна - приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується наявністю відповідних даних в Державному реєстрі речових прав.

Окрім цього, 16.10.2020 року Верховний Суд за наслідками розгляду справи № 922/1995/17 ухвалив постанову, в якій дійшов висновку, що дійсність договору іпотеки у разі нездійснення державної реєстрації обтяження нерухомого майна іпотекою (або вилученні такого запису) відповідає положенням законодавства, водночас не свідчить про наявність в особи статусу іпотекодержателя уразі відсутності запису про державну реєстрацію обтяження нерухомого майна іпотекою, а вимога такої особи не має пріоритету відносно зареєстрованих прав.

Враховуючи наведене чітко вбачається, що у ПАТ УкрСиббанк» відсутнє право вимоги, як іпотекодержателя, відносно даного приміщення нотаріальної контори, оскільки пріоритет такої вимоги має особа, права якої зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Тобто, у приватного виконавця Крайчинського С.С., в свою чергу, взагалі були відсутні правові підстави для задоволення потреб ПАТ «УкрСиббанк», як стягувана у виконавчому провадженні № 61531581, за рахунок майна, право власності на яке зареєстровано за мною в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Звертає увагу суду на той факт, що електронні торги, за наслідком проведення яких ОСОБА_4 набув право власності на приміщення нотаріальної контори недійсними не визнано.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 1640/2831/18, прийнятим внаслідок розгляду адміністративного позову ПАТ «УкрСиббанк» до приватного виконавця Скрипника B.Л. про визнання дій, щодо реалізації предмета іпотеки - приміщення нотаріальної контори загальною площею 84,2 кв.м. (внаслідок даної реалізації ОСОБА_4 набув право власності), було також встановлено, що права ПАТ «УкрСиббанк» на дане нерухоме майно були б чинними, а також мали б пріоритет над будь- якими іншими правами, якби їх було належним чином зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Окрім цього, предметом іпотеки за договором від 20.11.2006 року, укладеним між ОСОБА_6 та ПАТ «УкрСиббанк» окрім приміщення нотаріальної контори була також чотирьохкімнатна квартира АДРЕСА_5 , власником якої також являється ОСОБА_4 . Право власності на квартиру було набуто одночасно з правом власності на приміщення нотаріальної контори за результатами електронних торгів.

24.02.2021 року Верховним Судом було ухвалено постанову у справі № 524/1775/17 за касаційною скаргою представника ПАТ «УкрСиббанк» Тіторенко I.A. про звернення стягнення на предмет іпотеки - чотирьохкімнатну квартиру, якою встановлено: «Доводи касаційної скарги представника ПАТ «Укрсиббанк» - Тіторенка І. А. про те, що ОСОБА_4 придбав спірне майно на підставі нікчемного правочину, що встановлено постановою Апеляційного суду Полтавської області від 15 лютого 2018 року є неспроможними».

Із наведеного вбачається, що твердження відносно наявності у ПАТ «УкрСиббанк» прав іпотекодержателя на приміщення нотаріальної контори, а також щодо нікчемності будь-яких правочинів, які були укладені після договорів іпотеки від 20.11.2006 року та від 19.03.2007 року між ОСОБА_6 та ПАТ «УкрСиббанк» не заслуговують на увагу суду.

Враховуючи той факт, що підставою звернення ОСОБА_5 з позовною вимогою про визнання права власності не являється втрата ним правовстановлюючого документа, або невизнання чи оспорювання його права власності іншою особою чітко вбачається, що дана позовна вимога заявлена без достатніх правових підстав, а отже задоволенню не підлягає.

20.04.2021 року від ОСОБА_4 надійшла відповідь на відзив приватного виконавця Крайчинського С.С., де останній висловив незгоду з пояснення, міркування і аргументами наведеними приватним виконавцем Крайчинським С.С. у відзиві.

Так, в своєму відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що твердження ОСОБА_4 про наявність у нього прав власника на приміщення нотаріальної контори є хибними, оскільки правочин, на підставі якого він набув право власності, нібито є нікчемним.

Таку позицію відповідач обґрунтовує тим, що єдиним іпотекодержателем приміщення нотаріальної контори є ПАТ «УкрСиббанк», посилаючись на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року по справі № 817/872/16 яким визнано незаконним та скасовано запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію припинення обтяження іпотекою приміщення нотаріальної кантори за адресою: АДРЕСА_1 , встановленої на підставі договору іпотеки від 20.11.2006 року укладеного між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 , номер запису про іпотеку 11801282, відомості про реєстрацію до 01.01.2013 року: назва реєстру Державний реєстр іпотек, реєстраційний номер 4084591. 20.11.2006 17:34:37, реєстратор Кременчуцький міський нотаріальний округ.

Таке рішення мотивовано тим, що Банком як іпотекодержателем не подавалась нотаріусу заява про внесення до Реєстру речових прав на нерухоме майно запису про припинення іпотеки, а також інші визначені Законом та Порядком документи, необхідні та достатні для прийняття державним реєстратором рішення про припинення іпотеки. Крім того, мав місце факт несанкціонованого втручання сторонніх осіб до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а приватним нотаріусом Кучиком С.Л. не вчинялись нотаріальні дії щодо припинення іпотеки (номер запису про іпотеку 11801282) приміщення нотаріальної контори за адресою АДРЕСА_1 .

Звертає увагу на наступне.

Відповідно до відомостей, які містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, відносно запису про іпотеку № 11801282 вчинялися такі дії:

28.10.2015 року о 18:40:38 годині на підставі заяви № 14019121 Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Хомою О.В. було внесено запис про реєстрацію іпотеки за№ 11801282 в Державному реєстрі речових прав.

28.10.2015 року о 18:41:21 годині на підставі заяви № 14019121 Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Хомою О.В. було внесено запис «Припинення» в Державному реєстрі речових прав.

04.11.2015 року о 17:55:01 годині Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Хомою О.В. було внесено запис про відміну операції від 28.10.2015 року о 18:41:21 «Припинення» в Державному реєстрі речових прав. Підстави внесення даного запису в реєстрі відсутні.

20.09.2016 року о 15:48:29 на підставі заяви № 18654633 Виконавчим комітетом Кременчуцької міської ради Полтавської області було скасовано попередню реєстраційну дію від 20.11.2015 року (Припинення) внесену до Державного реєстру речових прав Приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Кучиком С.Л.

Тобто, 20.11.2015 року о 18:44:33 годині Приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Кучиком С.Л. було припинено попередню реєстраційну дію вчинену Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Хомою О.В. 04.11.2015 року о 17:55:01 годині.

Наведене підтверджується листом приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночки О.В. за вих № 1695/01-16 від 27.12.2018 року.

Разом з цим, 13.08.2019 року Другим апеляційним адміністративним судом було ухвалено постанову по справі № 520/9542/18 за наслідком розгляду апеляційної скарги ПАТ «УкрСиббанк» на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.03.2019 року за позовною заявою ПАТ «УкрСиббанк» до приватного нотаріуса Хоми О.В., треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_12 про визнання незаконним та скасування рішення, поновлення запису про іпотеку. Рішення набрало законної сили 13.08.2019 року.

Даною постановою було визнано незаконним та скасовано рішення, прийняте від імені державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Хома О.В., індексний номер: 25665728 від 28.10.2015 18:38:20 на підставі якого здійснено перенесення з Державного реєстру іпотек запис про іпотеку приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, номер запису про іпотеку 11801282; відомості про реєстрацію до 01.01.2013: назва реєстру: Державний реєстр іпотек, реєстраційний номер іпотеки 4084591 від 20.11.2006, реєстратор Кременчуцький міський нотаріальний округ.

В задоволенні позовної вимоги ПАТ «УкрСиббанк». щодо поновлення запису про Іпотеку приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м., шляхом внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей з Державного реєстру іпотек про реєстрацію до 01.01.2013: реєстраційний номер іпотеки 4084591 від 20.11.2006. реєстратор Кременчуцький міський нотаріальний округ, в порядку встановленому п.51 та п.52 Порядку про ведення Державного реєстру речових прав - відмовлено.

Така відмова обґрунтована тим, що: «Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено, що записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Пунктом 41 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року №1141, передбачено, що у разі коли внесення записів про скасування державної реєстрації прав здійснюється щодо державної реєстрації переходу чи припинення речових прав, державний реєстратор робить відмітку про скасування державної реєстрації прав та поновлює записи про речові права на нерухоме майно, обтяження таких прав, що існували до проведення державної реєстрації прав.

Згідно із абзацом 4 частини п`ятої статті 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав проводиться за заявами у сфері державної реєстрації прав будь-яким державним реєстратором з урахуванням вимог, встановлених абзацами першим - третім цієї частини, крім випадку, передбаченого абзацом п`ятим цієї частини.

З наведеного вище слідує, що з метою проведення поновлення державної реєстрації обтяження позивач має право звернутися до будь-якого із суб`єктів державної реєстрації, що здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно - після набрання відповідним рішенням суду законної сили».

Окрім цього, рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 1640/2831/18, прийнятим внаслідок розгляду адміністративного позову ПАТ «УкрСиббанк» до приватного виконавця Скрипника В.Л. про визнання дій, щодо реалізації предмета іпотеки - приміщення нотаріальної контори загальною площею 84,2 кв.м., було також встановлено, що права ПАТ «УкрСиббанк» на дане нерухоме майно були б чинними, а також мали б пріоритет над будь-якими іншими правами, якби їх було належним чином зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Наведені обставини свідчать про той факт, що рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року по справі № 817/872/16, на яке посилається відповідач в своєму відзиві, не заслуговує на увагу суду, оскільки не підтверджує наявність у ПАТ «УкрСиббанк» прав іпотекодержателя відносно приміщення нотаріальної контори, адже наступними судовими рішеннями прийнятими відносно даного майна чітко встановлено обов`язкова наявність відповідного запису в Державному реєстрі для підтвердження такого права.

Додатково зауважує, що рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року по справі № 817/872/16 жодним чином не стосується предмету даного позову, оскільки під час його прийняття судом не досліджувались питання правомірності набуття ОСОБА_4 права власності на приміщення нотаріальної контори.

Додатково звертає увагу на той факт, що відзив на позовну заяву взагалі не містить обґрунтувань відносно заявлених в позовній заяві шести підстав.

22.04.2021 року надійшли заперечення ОСОБА_4 на пояснення третьої особи ПАТ «Укрсиббанк», згідно яких позивач прохав відмовити у клопотанні про закриття провадження у справі посилаючись на обставини та доводи, що викладені у позові, та відзивах.

В своїх поясненнях на позовну заяву третя особа зазначає, що майно на яке звертається стягнення у виконавчому провадженні № 61531581 не є власністю позивача, оскільки у ОСОБА_4 право власності не виникло та не могло виникнути внаслідок вчинення дій за нікчемним правочином; зазначає про відсутність підстав вважати, що здійснення державної реєстрації права власності на майно за ОСОБА_4 здійснено правомірно, оскільки це суперечить положенням ст.ст. 215, 216 ЦК України та ч. 3 ст. 12 ЗУ «Про іпотеку». Таку позицію третя особа обґрунтовує тим, що єдиним іпотекодержателем приміщення нотаріальної контори є ПАТ «УкрСиббанк», посилаючись на рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука по справі № 524/7048/15. Окрім цього, в своїх поясненнях третя особа заявляє клопотання про закриття провадження у справі, обґрунтовуючи його тим, що в даній справі відсутній предмет спору, оскільки у позивача відсутнє право власності на приміщення нотаріальної контори, а отже суд не може захистити право, яке не порушено.

Однак з даним він не погоджується та надає наступні пояснення, міркування і аргументи щодо наведених АТ «УкрСиббанк» у поясненнях заперечень.

Так, він, ОСОБА_4 набув право власності на приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на підставі акта про реалізацію предмета іпотеки ВП № 56774788 від 03.09.2018 року та свідоцтва про право власності на об`єкт нерухомого майна від 11.09.2018 року зареєстроване в реєстрі за № 2377 в наслідок чого з даного об`єкта нерухомого майна було знято всі обтяження із дотриманням всіх вимог Порядку реалізації арештованого майна. 11.09.2018 року до Державного реєстру прав на нерухоме майно державним реєстратором внесено запис про право власності ОСОБА_4 на приміщення нотаріальної контори. Наведене підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 11.09.2018 року № 137293619.

Враховуючи той факт, що він, як добросовісний набувач нерухомого майна на момент придбання даного об`єкту нерухомого майна взагалі не знав, і не мав будь-яких стосунків, ані з власником майна, ані з іпотекодержателем, ані з іпотекодавцем, а придбав його з електронних торгів організатором яких являється орган державної влади вбачається, що після видачі йому свідоцтва про право власності на об`єкт нерухомого майна та внесення відповідних даних до Державного реєстру речових прав держава забезпечила та гарантувала йому право власності на приміщення нотаріальної контори, яке він придбав.

Відсутність в Державному реєстрі прав на нерухоме майно будь-яких відомостей, які б свідчили про зареєстровану іпотеку - приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84.2 кв.м.. іпотекодержателем якої виступав би ПАТ «УкрСиббанк» спростовує твердження третьої особи про наявність у нього прав іпотекодержателя.

Окрім цього, рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 1640/2831/18, прийнятим внаслідок розгляду адміністративного позову ПАТ «УкрСиббанк» до приватного виконавця Скрипника В.Л. про визнання дій, щодо реалізації предмета іпотеки - приміщення нотаріальної контори загальною площею 84,2 кв.м., було також встановлено, що права ПАТ «УкрСиббанк» на дане нерухоме майно були б чинними, а також мали б пріоритет над будь-якими іншими правами, якби їх було належним чином зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Додатково звертає увагу на той факт, що за наслідком виконання приватним виконавцем Скрипником В.Л. виконавчого листа, він ОСОБА_4 набув право власності не тільки на приміщення нотаріальної контори, а й на чотирьохкімнатну квартиру АДРЕСА_5 . Проте, ПАТ «УкрСиббанк» неодноразово звертався до суду із різними позовними вимогами з метою звернути стягнення на його майно (чотирьохкімнатну квартиру).

Так, 24.02.2021 року Верховним Судом було ухвалено постанову за наслідком розгляду касаційної скарги представника ПАТ УкрСиббанк» Тіторенко І.А. на постанову Полтавського апеляційного суду у справі про звернення стягнення на нерухоме майно, що не зареєстроване в установленому законом порядку. Даною постановою в задоволенні касаційної скарги було відмовлено, а постанову Полтавського апеляційного суду було залишено без змін.

Така правова позиція Верховного Суду ще раз доводить, що його право власності на приміщення нотаріальної контори є непорушним та не може бути піддано будь-яким сумнівам, а електронні торги від 24.09.2020 року за реєстраційним номером лота 440399 було проведено з порушенням процедури, порядку проведення електронних торгів, а також з порушенням його прав.

Набуття ОСОБА_4 права власності на приміщення нотаріальної контори відбулося цілком правомірно та законно, а отже не може бути піддано будь-яким сумнівам, оскільки:

під час державної реєстрації прав, реєстратором проводиться перевірка наявності підстав для відмови в державній реєстрації прав, тобто сам факт проведення реєстрації прав свідчить про законність дій усіх сторін для вчинення правочинів;

державна реєстрація прав є гарантуванням державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження;

державою, шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, офіційно визнано і підтверджено, що власником приміщення нотаріальної контори є ОСОБА_4 .

При цьому, як на момент відкриття виконавчого провадження № 61531581, так і на момент проведення прилюдних торгів, єдиним власником приміщення нотаріальної контори являвся він - ОСОБА_9 .

А враховуючи той факт, що боржник ( ОСОБА_6 ) у виконавчому провадженні № 61531581, на момент вчинення правочину (проведення електронних торгів та складення акту про їх проведення, що згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду фактично є укладенням договору купівлі-продажу) не являвся власником приміщення нотаріальної контори чітко вбачається, що даний правочин не був спрямований на реальне настання правових наслідків, оскільки ОСОБА_6 не міг відчужити право власності, яке за ним не зареєстровано, а ОСОБА_5 в свою чергу не міг набути таке право власності. Тобто, на підставі ст. 215 ЦК України, такий правочин є недійсним.

Отже, враховуючи вищенаведене грубе порушення норм чинного законодавства вбачається, що такі дії відповідачів безумовно порушують права позивача, як власника даного приміщення, оскільки унеможливлюють передбачену законом можливість вільно володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном.

Щодо клопотання третьої особи про закриття провадження у справі зазначаємо наступне.

Відповідно до ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо, зокрема, відсутній предмет спору.

Звернення стягнення на його майно відбулося на користь ПАТ «УкрСиббанк» з метою виконання зобов`язань ОСОБА_6 тобто дані учасники справи не визнають його право власності на приміщення нотаріальної контори, оскільки задовольнили свої потреби та забезпечили виконання грошових зобов`язань за його рахунок, не зважаючи на той факт, що він є єдиним власником даного майна, а отже відсутні підстави вважати, що в даній справі відсутній предмет спору.

Окрім цього, міркування третьої особи про те, що суд не може захистити право, яке не порушено є помилковими, оскільки відповідачем ОСОБА_5 було подано зустрічну позовну заяву, однією з позовних вимог якої є скасування запису про право власності ОСОБА_4 на приміщення нотаріальної контори, що міститься в Держаному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а також позивач за зустрічним позовом просить визнати право власності на приміщення нотаріальної контори за ОСОБА_5 .

Наведені обставини свідчать про наявність в даній справі посягань на право власності позивача за первісним позовом, а отже і підстав вважати, що в даній справі відсутній предмет спору немає.

23.04.2021 року від ОСОБА_4 надійшла відповідь на відзив ДП «СЕТАМ», де останній вказав, що обґрунтування відповідача щодо відсутності у приватного виконавця підстав для відмови у відкритті виконавчого провадження жодним чином не спростовують доводи позовної заяви та не заслуговують на увагу, оскільки позовна заява не містить посилань на порушення приватним виконавцем вимог ст. 4 ЗУ «Про виконавче провадження».

А також посилався на аргументи які вказував у позовній заяві та інших заявах по суті, зокрема, що він як на момент відкриття виконавчого провадження № 61531581, так і на момент проведення прилюдних торгів, був єдиним власником приміщення нотаріальної контори, а ОСОБА_6 у виконавчому провадженні № 61531581, на момент вчинення правочину (проведення електронних торгів та складення акту про їх проведення) не являвся власником приміщення нотаріальної контори тому вважає що даний правочин не був спрямований на реальне настання правових наслідків, оскільки ОСОБА_6 не міг відчужити право власності, яке за ним не зареєстровано, а ОСОБА_5 в свою чергу не міг набути таке право власності. Тобто, на підставі ст. 215 ЦК України, такий правочин є недійсним.

Щодо міркувань відповідача відносно відсутності в даній справі порушень вимог Порядку реалізації арештованого майна вказав наступне.

На офіційному сайті ДП «СЕТАМ» міститься інформація щодо торгів за реєстраційним номером лота 440399, які відбулися 24.09.2020 року. Так, в розділі «Інформація про лот» містяться наступні дані: «Реєстраційний номер лота: 440399 (уцінено лот № 430557); Категорія: Комерційна нерухомість; Відомості про обтяження майна: Постанова приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського С.С. про арешт майна боржника ВП № 61531581 від 12.03.2020 року; Договір іпотеки, серія та номер: р. №3820. виданий 21.11.2015. рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 26357273 від 21.11.2015, видавник Приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В., вид обтяження - заборона на нерухоме майно».

При цьому, відповідно до п.п. 2 п. 5 розділу III Порядку реалізації арештованого майна, інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити інформацію про майно (лоті, зокрема відомості про обтяження та обмеження майна, права третіх осіб.

Звертає увагу на той факт, що даний договір було укладено між ОСОБА_8 (Іпотекодержатель) та ТОВ «Алвіга» (Іпотекодавець), з метою забезпечення виконання Іпотекодавцем зобов`язань за договором позики. На підставі даного договору було видано виконавчий напис нотаріуса, а на підставі останнього було відкрито виконавче провадження № 56774788.

При цьому, як уже було вище вказано, він, ОСОБА_4 у 2018 році набув право власності на приміщення нотаріальної контори в результаті виконання приватним виконавцем саме виконавчого провадження № 56774788.

Тобто, на момент проведення оскаржуваних прилюдних торгів, зобов`язання за даним договором іпотеки було виконано сторонами внаслідок набуття ним права власності на приміщення нотаріальної контори під час примусового виконання рішення.

Отже, повідомлення про електронні торги за реєстраційним номером лота 440399 містило інформацію про договір, якого вже фактично не існувало.

При цьому, звернення стягнення майно відбулося на користь ПАТ «УкрСиббанк» з метою виконання зобов`язань ОСОБА_6 .

Тобто, фактично, повідомлення про електронні торги повинно було містити інформацію про договір іпотеки укладений між боржником та стягувачем у даному виконавчому провадженні. Натомість, у повідомленні про електронні торги були відсутні будь-які дані, які б свідчили про існування такого договору.

Додатково зауважив, що 22.07.2019 року між ним, ОСОБА_4 (Іпотекодавець) та ОСОБА_7 (Іпотекодержатель) було укладено Договір іпотеки серії ННХ № 518962 посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Доценко А.М.

Згідно даного договору він передав ОСОБА_7 , в рахунок забезпечення виконання своїх зобов`язань за договором позики, в іпотеку об`єкт нерухомого майна - приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Зобов`язання за даним договором визначено в розмірі 300 000,00 доларів США. Даний договір зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 32511148. Наведене підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки № І74829708 від 23.07.2019 року.

Проте, повідомлення про електронні торги за реєстраційним номером лота 440399, взагалі не містило інформації про договір іпотеки серії НИХ № 518962 укладений 22.07.2019 року між ним, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 .

Із наведеного чітко вбачається, що відсутність у повідомленні про електронні торги за реєстраційним номером лота 440399, відомостей про обтяження приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., іпотекою згідно договору серії ННХ № 518962 від 22.07.2020 року, відомостей про обтяження майна іпотекою згідно договору укладеного між боржником та стягувачем у даному виконавчому провадженні, а також запис про обтяження іпотекою майна згідно договору, якого на момент проведення прилюдних торгів фактично не існувало - є порушенням вимог Порядку реалізації арештованого майна.

Також зазначив на неправильне трактування відповідачем в своєму відзиві правової позиції Верховного Суду, на яку він послався.

05.05.2021 року від ОСОБА_4 надійшла відповідь на відзив від ОСОБА_5 де останній вказав на абсурдність міркувань відповідача про відсутність у нього прав власності на приміщення нотаріальної контори посилаючись на обставини, аналогічні тим які зазначені ним у позовній заяві та інших заявах по суті.

Ухвалою суду від 12.05.2021 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , за участі третіх осіб: приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», ОСОБА_7 , приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночки Олександра Вікторовича, приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко Андрія Миколайовича, ОСОБА_8 , про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та визнання права власності на нерухоме майно, - прийнято до розгляду та об`єднано з первісним позовом в одне провадження. Підготовче провадження у даній справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

16.07.2021 року від ОСОБА_4 надійшли додаткові пояснення до відзиву на зустрічну позовну заяву.

Суд не приймає їх до уваги, оскільки в ухвалі про відкриття провадження, яку позивач отримав 25.02.2021 року, визначено строк подачі відповіді на відзив, зокрема протягом п`ятнадцяти днів з дня його отримання, але до початку розгляду справи по суті. Ухвалою суду від 12.05.2021 року підготовче провадження у даній справі закрито, а справу призначено до судового розгляду по суті.

06.09.2021 року від ОСОБА_4 надійшли додаткові пояснення до первісного позову де останній доповнив, що Верховний Суд 16.06.2021 року ухвалив постанову у справі №817/872/16 за наслідком розгляду касаційної скарги ТОВ «Алвіга» згідно якої скасував рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 12.04.2017 року, тобто дійшов висновку про необхідність скасування рішень судів попередніх інстанцій.

При цьому вісі доводи відповідачів у даній справі ґрунтуються на вже скасованих рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року та ухвали Житомирського апеляційного адміністративного суду від 12.04.2017 року, а також на рішенні Автозаводського районного суду м. Кременчука від 25.07.2019 року по справі № 524/7048/15 яке в свою чергу ґрунтується на вищевказаних скасованих рішеннях.

Також наголосив на тому, що він є добросовісним набувачем майна та прохав задовольнити його позовні вимоги, відмовивши у зустрічному позові.

У зв`язку зі смертю сторони у справі ОСОБА_5 , суд соєю ухвалою від 29.09.2021 року зупинив провадження у даній цивільній справі № 537/4561/20 (провадження №2/537/405/2021) до закінчення строку для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , тобто до 17 січня 2022 року .

Ухвалою суду від 01.02.2022 року відновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 09.06.2022 року залучено до участі у справі ОСОБА_16 , як правонаступника відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_5 .

Позивач за первісним позовом ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, хоча про час місце та день розгляду справи належним чином був повідомлений.

В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом ОСОБА_4 - ОСОБА_1 прохала задовольнити їх позовну заяву з підстав викладених у позові та заявах по суті, а у задоволенні зустрічної позовної заяви відмовити з підстав вказаних у відзиві та підтримала клопотання щодо винесення окремої ухвали щодо приватного виконавця.

В судовому засіданні відповідач за первісним позовом приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Крайчинський С.С. прохав відмовити у задоволення первісного позову, не заперечував проти задоволення зустрічного позову та прохав відмовити у винесенні окремої ухвали щодо його дій вчиненим ним, як приватним виконавцем.

В судове засідання відповідач за первісним позовом Державне підприємство «Сетам» свого представника не направило, однак у відзиві вказав, про розгляд справи за відсутності його представника з урахуванням наданого відзиву.

В судове засіданні правонаступник відповідача за первісним позовом ОСОБА_5 - ОСОБА_16 не з`явилася, хоча про час місце та день розгляду справи належним чином була повідомлена.

В судовому засіданні представник правонаступника відповідача за первісним позовом ОСОБА_5 - ОСОБА_16 адвокат Олійник Л.М. прохала відмовити у задоволення первісної позовної заяви з підстав вказаних у заявах по суті та самому зустрічному позові який прохала задовольнити у повному обсязі та відмовити щодо винесення окремої ухвали відносно приватного виконавця за відсутності в його діях порушень чинного законодавства.

В судовому засіданні третя особа за первісним позовом ОСОБА_6 в судове засідання не зявився, хоча про час місце та день розгляду справи належним чином був повідомлений, будь-яких заяв, клопотань та заяв по суті позовів до суду не подав.

В судовому засіданні представник третьої особи за первісним позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» - Тіторенко І.А. прохав відмовити у задоволення первісної позовної заяви з підстав вказаних у заявах по суті, щодо задоволення зустрічної позовної заяви не заперечував, щодо винесення окремої ухвали відносно приватного виконавця прохав відмовити.

В судове засідання третя особа за первісним позовом ОСОБА_7 не з`явився хоча про час місце та день розгляду справи належним чином був повідомлений, будь-яких заяв, клопотань та заяв по суті позовів до суду не подав.

В судове засідання третя особа за зустрічним позовом приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночка О.В. не з`явився хоча про час місце та день розгляду справи належним чином був повідомлений, будь-яких заяв, клопотань та заяв по суті позовів до суду не подав.

В судове засідання третя особа за зустрічним позовом приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко А.М. не з`явився хоча про час місце та день розгляду справи належним чином був повідомлений, будь-яких заяв, клопотань та заяв по суті позовів до суду не подав.

В судове засідання третя особа за зустрічним позовом ОСОБА_8 не з`явилася хоча про час місце та день розгляду справи належним чином була повідомлена, будь-яких заяв, клопотань та заяв по суті позовів до суду не подала.

Суд заслухавши учасників справи, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з`ясувавши всі обставини, встановив наступне.

Згідно копії матеріалів виконавчого провадження №61531581 відкритого за виконавчим листом виданим Автозаводським районним судом м. Кременчука Полтавської області 19.02.2020 року по справі № 524/7048/15-ц, де боржником є ОСОБА_6 , а стягувачем є ПАТ «УкрСиббанк»: в рахунок погашення заборгованості перед ПАТ «УкрСиббанк», яка виникла за договором про надання споживчого кредиту № 0 від 20 листопада 2006 року в розмірі 74244,76 доларів США, та пені в розмірі 38580,99 грн., звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_4 . Встановити спосіб реалізації вищевказаного нерухомого майна шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку».

12.03.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Крайчинським С.С. винесено постанову про відкриття провадження №61531581.

12.03.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Крайчинським С.С. винесено постанову про арешт майна боржника ОСОБА_6 , а саме: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та зареєстровано в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_4 за реєстраційним №04.

09.07.2020 року за вих.. №1153 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Крайчинським С.С. подано заявку до ДП «СЕТАМ» на реалізацію арештованого майна ЗВП № 62263387 (ВП№61531581). Так, відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 283/5, направив документи щодо проведення реалізації майна, описаного та арештованого приватним виконавцем при примусовому виконанні:

Назва документу (ВП №61531581): виконавчий лист № 524/7048/15-ц виданий 19.02.2020

документ видав: Автозаводський районний суд м, Кременчука

Назва документу (ВП №61535091): виконавчий лист № 524/7048/15-ц виданий 19.02.2020

документ видав: Автозаводський районний суд м. Кременчука

Боржник: ОСОБА_6 дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_6 РНОКПІІ: НОМЕР_1

Стягувач: Публічне акціонерне товариство "УкрСиббанк" адреса: 61002, м. Київ, вул. Андріївська, 2/12

Тип майна: нежитлове приміщення

Найменування майна: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Відомості про предмет іпотеки (так чи ні), реквізити договору іпотеки: так.

Інформація про зацікавлених осіб (найменування, адреса, код): відсутні.

Відомості про майно, його склад характеристика, опис: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв. м.. що складається з приймального приміщення - 22,7 кв.м., кабінет - 17,8 кв.м., кабінет - 23,2 кв.м., кабінет - 11,8 кв.м., підсобне приміщення - 3,6 кв.м., санвузол - 2,1 кв.м., вбудована шафа - 1,0 кв.м. та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 на підставі Договору купівлі-продажу приміщення нотаріальної контори АЕ№ 017921 від 07.11.2001 року, зареєстровано в реєстрі за № 11623, та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером № 04 за ОСОБА_4 .

Вартість майна, інформація про оцінювача: Загальна вартість 1 458 000,00 грн. (один мільйон чотириста п`ятдесят вісім тисяч гривень 00 копійок).

Місцезнаходження майна: АДРЕСА_1 .

Відомості про зберігача (найменування, адреса, телефон): Ганночка Олександр Вікторович , тел.

Відомості про обтяження майна (арешти, заборони):

Постанова приватного виконавця округу м. Києва Крайчинського С.С. про арешт майна боржника ВП № 61531581 від 12.03.2020 року;

Договір іпотеки, серія та номер: р. №3820. виданий 21.11.2015, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 26357273 від 21.11.2015, видавник Приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В., вид обтяження - заборона на нерухоме майно.

25.08.2020 року за вих. №1406 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Крайчинським С.С. подано доповнення, згідно якого останній прохав вказати в полі «відомості про майно, його склад, характеристики, опис» по лоту №440399: дозвіл на реалізацію арештованого майна надано рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука від 25.07.2019 року у справі 524/7048/15-ц за поданням приватного виконавця та залишено без змін Постановою Полтавського апеляційного суду від 09.01.2020 року.

Згідно протоколу №503455 проведення електронних торгів, організатором яких було ДП «СЕТАМ», 24.09.2020 року відбулися торги: реєстраційний номер лота 440399, іпотека: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стартова ціна продажу 1166400,00 грн, ціна продажу 1205000,00 грн.; сума сплаченого гарантійного внеску 58320,00 грн, переможець торгів ОСОБА_5 ; додаткова винагорода організатору 1930,00 грн. Продавець Крайчинський Сергій Станіславович ЄДРВП№ 62263387.

30 вересня 2020 році приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Крайчинським С.С.. видано Акт про реалізацію предмету іпотеки на підставі протоколу №503455 від 24.09.2020 року, згідно якого переможець торгів - ОСОБА_5 . Стартова ціна предмета іпотеки складала: 1 166 400.00 грн. Ціна продажу склала: 1 205 000.00 грн., яка повністю внесена переможцем торгів, а саме: 58 320,00 грн. - сума сплаченого гарантійного внеску на рахунок організатора торгів. 1 930,00 грн. - сума сплаченої додаткової винагороди організатору торгів, яка зарахована в рахунок виконання зобов`язань по оплаті суми. 1 144 750,00 грн. - сума коштів внесена за придбання нерухомого майна, яку перераховано на рахунок приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Крайчинського С.С. Продаж вищезазначеного майна здійснено по виконавчому провадженню № 61531581 при примусовому виконанні виконавчого листа №524/7048/15-ц від 19.02.2020 року виданого Автозаводським районним судом м. Кременчука. Предметом іпотеки є: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв. м. та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві власності Іпотекодавцю ОСОБА_6 (ІПН: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_7 ) на підставі Договору купівлі-продажу приміщення нотаріальної контори АЕ№ 017921 від 07.11.2001 року, зареєстровано в реєстрі за № 11623, та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером № 04 за ОСОБА_4 . Дозвіл на реалізацію арештованого майна надано рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука від 25.07.2019 року у справі № 524/7048/15-ц, залишеного без змін Постановою Полтавського апеляційного суду від 09.01.2020 року. Реалізація предмета іпотеки відбулася із дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку».

Після отримання означеного вище Акту про реалізацію предмета іпотеки на підставі протоколу №503455 від 24.09.2020 року ОСОБА_5 звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Марченко Н.А. з заявою про видачу свідоцтва про придбання нерухомого майна, яке було предметом іпотеки - приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв. м. та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

10.03.2021 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Марченко Н.А. винесено постанову про відмову ОСОБА_5 у вчиненні нотаріальної дії по видачі на його ім`я свідоцтва про придбання нерухомого майна, яке було предметом іпотеки, - приміщення нотаріальної контори, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

У постанові вказано, що у поданому нотаріусу заявником Акті про реалізацію предмету іпотеки від 30.09.2020 року № 61531581, приватним виконавцем зазначено, що предмет іпотеки - приміщення нотаріальної контори, яке ходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить іпотекодавцю ОСОБА_6 на підставі Договору купівлі-продажу приміщення нотаріальної контори від 07.11.2001 року, зареєстрованого в реєстрі за № 11623, та зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_4 .

Під час підготовки до вчинення вищезазначеної нотаріальної дії нотаріусом було встановлено, що згідно з відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отриманими нотаріусом шляхом безпосереднього доступу до реєстру, право власності на вищезазначений об`єкт нерухомого майна - приміщення нотаріальної контори, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_4 11.09.2018 року, номер запису про право власності: 27859539. Підстава виникнення права власності: свідоцтво, серія та номер: р. № 2377, виданий 11.09.2018, видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В.

Відповідно до абзаців першого і другого частини п`ятої статті 12 Закону України від 01.07.2004 року № 1952-ІV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою до моменту державної реєстрації припинення таких прав, обтяжень у порядку, передбаченому цим Законом. Будь-які дії особи, спрямовані на набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, зареєстрованих у Державному реєстрі прав, вчиняються на підставі відомостей про речові права, обтяження речових прав, що містяться в цьому реєстрі.

Рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 25.07.2019 року у справі № 524/7048/19, яке набрало законної сили 09.01.2020 року, встановлено, що оскільки іпотекодавцем ОСОБА_6 21.11.2015 року був укладений договір купівлі-продажу приміщення нотаріальної контори, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що було предметом іпотеки, без попереднього погодження із іпотекодержателем ПАТ «Укрсиббанк», то вказаний договір, як і подальші правочини, що були вчинені на його підставі є нікчемними і не потребують визнання даного факту у судовому порядку, оскільки їх недійсність прямо встановлена законом, а саме частиною третьою статті 12 Закону України «Про іпотеку».

Проте, на момент звернення заявника ОСОБА_5 до нотаріуса за вчиненням нотаріальної дії речові права, які виникли на підставі нікчемних правочинів щодо відчуження приміщення нотаріальної контори, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема право власності ОСОБА_4 , у передбаченому Законом України від 01.07.2004 року № 1952-ІV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» порядку не припинені.

Відповідно до частини першої статті 31-2 Закону України від 01.07.2004 року № 1952-ІV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва, що має наслідком набуття, зміну чи припинення речових прав, їх обтяжень одночасно із вчиненням такої нотаріальної дії, проводиться нотаріусом, яким вчинено відповідну нотаріальну дію, крім випадків, передбачених цією статтею.

Зазначене унеможливлює проведення нотаріусом у результаті вчинення нотаріальної дії по видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна, яке було предметом іпотеки, державної реєстрації речових прав на вказаний об`єкт нерухомого майна, одночасно із вчиненням такої нотаріальної дії, що згідно з пунктом 9 частини першої статті 49 Закону України від 02.09.1993 року № 3425-ХІІ «Про нотаріат» є підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії.

З матеріалів справи також вбачається наступне.

Згідно протоколу №354411 проведення електронних торгів, організатором яких було ДП «СЕТАМ», 27.08.2018 року відбулися торги: реєстраційний номер лота 295118, іпотека: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стартова ціна продажу 1500 000,00 грн, ціна продажу 1500 000,00 грн.; сума сплаченого гарантійного внеску 75 000,00 грн, переможець торгів ОСОБА_4 , додаткова винагорода організатору 00,00 грн. Продавець: Скрипник Володимир Леонідович , ЄДРВП№ НОМЕР_3 .

03 вересня 2018 році приватним виконавцем Полтавської області Скрипником В.Л. видано Акт про реалізацію предмет іпотеки на підставі протоколу №354411 від 27.08.2018 року.

На підставі Акту приватного виконавця Полтавської області Скрипника В.Л. про реалізацію предмету іпотеки від 03.09.2018 року ВП № 56774788, приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В. 11.09.2018 року було видано свідоцтво про право власності (зареєстровано за р.№2377) на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке придбане ОСОБА_4 , та яке раніше належало ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу посвідченого 27.01.2018 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Доценком А.М., за р. №31, реєстраційний номер об`єкта майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 04.

Право власності на приміщення нотаріальної контори підлягало державній реєстрації.

Згідно копії договору від 22.07.2019 року, який посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко А.М., зареєстрований в реєстрі за р.№ 603, ОСОБА_4 , як іпотекодавець з метою забезпечення повного виконання зобов`язання позичальником за договором позики укладеним між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 22.07.2019 року, зі всіма додатковими угодами, змінами і доповненнями до нього, а саме повернення позики у розмірі 300 000 доларів США, 00 центів в строк до 22.07.2022 року, неустойки та інших можливих витрат іпотекодержателя.

квартира, загальною площею 140,3 кв.м., розташована за адресою АДРЕСА_3 , що належить іпотекодавцю на підставі свідоцтва виданого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В. 11.09.2018 року за р.№ 2376, зареєстрований в Державному раєстрі речових прав на нерухоме майно 04.

передав в іпотеку ОСОБА_7 як іпотекодержатель, який прийняв від іпотекодавця в іпотеку на умовах визначених даним договором нерухоме майно, а саме: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить іпотекодавцю на підставі свідоцтва виданого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В. 11.09.2018 року за р.№ 2377, зареєстрований в Державному раєстрі речових прав на нерухоме майно 04.

22.07.2019 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко А.М. зареєстровано іпотеку за вищевказаним договором від 22.07.2019 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що вбачається з витягу з Реєстру №174829708 від 23.07.2019 року.

Відповідно до статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлене законом.

Судом встановлено, що рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 31.07.2020 року, залишеним без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 11.11.2020 та постановою Верховного Суду від 09.08.2021, задоволено позов ПАТ «Укрсиббанк» до ОСОБА_8 , ТОВ «Алвіга» про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис вчинений 11.07.2018 приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., зареєстрований в реєстрі за №1617, серії ННІ 346803 про звернення стягнення на квартиру, житловою площею 100 кв.м, загальною площею 140,3 кв.м, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , та приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . Вирішено питання про судові витрати.

За відомостями інформаційної довідки №213409972 від 22.06.2020 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, право власності на нежитлове приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , (реєстраційний № 04) зареєстровано за ОСОБА_4 11.09.2018 року, номер запису про право власності: 27859539. Підстава виникнення права власності: свідоцтво, серія та номер: р. № 2377, виданий 11.09.2018, видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В.

Також вбачається наявність актуальної інформації про державну реєстрацію іпотеки за номером запису 32511148, вчиненої 22.07.2019 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко А.М. на підставі договору іпотеки від 22.07.2019 за .№ 603, видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Доценко А.М..

Також маються записи про іпотеку за № 12160935, вчиненої 21.11.2015 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., на підставі договору іпотеки від 21.11.2015 за. № 3820, видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В.. Іпотекодержатель ОСОБА_8 , Іпотекодавець ТОВ «Алвіга».

Згідно наявних в матеріалах справи копій рішень вбачається наступне.

Рішенням Автозаводського районного суду міста Кременчука від 25.07.2019 року у справі №524/7048/15-ц позов Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» до ОСОБА_12 , ОСОБА_6 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Алвіга", ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , приватний виконавець Скрипник Володимир Леонідович, про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено.

В рахунок погашення заборгованості перед АТ «УкрСиббанк», яка виникла за договором про надання споживчого кредиту № 0 від 20 листопада 2006 року в розмірі 74244,76 доларів США, та пені в розмірі 38580,99 грн., звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним № 04 за ОСОБА_4 . Встановлено спосіб реалізації вищевказаного нерухомого майна шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку». Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Вказане рішення було залишено без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 09 січня 2020 року та постановою Верховного суду від 04 вересня 2020 року.

Судовими рішеннями встановлено, що 20 листопада 2006 року між АКІБ «УкрСиббанк», правонаступником якого є ПАТ «УкрСиббанк», та ОСОБА_12 укладений договір про надання споживчого кредиту в іноземній валюті у формі поновлювальної кредитної лінії з лімітом у розмірі 113 670,00 доларів США, строком до 19 листопада 2017 року. Відповідно до додатку № 1 до кредитного договору погашення кредиту повинно відбуватися щомісячно, не пізніше визначеного числа кожного календарного місяця протягом всього строку дії договору. Погашення нарахованих процентів згідно із умовами кредитного договору відбувається з 01 до 10 числа кожного місяця. У подальшому до договору вносилися зміни щодо строків щомісячного погашення, схеми погашення кредиту та кінцевого терміну повернення кредиту.

10 листопада 2008 року між банком та ОСОБА_12 укладено додаткову угоду № 1 до кредитного договору, відповідно до умов якої змінено строки погашення кредиту з 01 до 25 числа кожного місяця. 04 лютого 2009 року між тими ж сторонами укладено додаткову угоду № 1 до кредитного договору, відповідно до умов якої змінено схему погашення кредиту на ануїтетну, встановлено ануїтетний платіж у розмірі 1 203,55 доларів США. День сплати ануїтетного платежу - 04 числа кожного місяця. Змінено кінцевий термін повернення кредиту - не пізніше 20 листопада 2021 року.

На забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_12 за кредитним договором, 20 листопада 2006 року між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 укладений договір іпотеки, відповідно до умов якого в іпотеку банку передано нерухоме майно, а саме: приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить іпотекодавцю на підставі договору купівлі-продажу приміщення нотаріальної контори, посвідченого 07 листопада 2001 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О. В. і зареєстрованого в БТІ в книзі ОН-1 за № 153, та в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно за № 16504003.

21 листопада 2015 року ОСОБА_6 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О. В., продав ТОВ «Алвіга» приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке було предметом іпотеки за договором від 20 листопада 2006 року.

Цього ж дня, 21 листопада 2015 року, приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В. зареєстрований договір іпотеки, укладений між ТОВ «Алвіга» та ОСОБА_8 , предметом якого є нежитлове приміщення нотаріальної контори, загальною площею 84,2 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

26 січня 2018 року на підставі договору купівлі-продажу, укладеного між ТОВ «Алвіга» та ОСОБА_18 , посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., право власності на спірну нерухомість зареєстровано за ОСОБА_18

27 січня 2018 року на підставі договору купівлі-продажу, укладеного між ОСОБА_18 та ОСОБА_7 , посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко А. М., право власності на спірну нерухомість зареєстровано за ОСОБА_7

11 вересня 2018 року право власності на спірне приміщення нотаріальної контори зареєстровано за ОСОБА_4 відповідно до договору купівлі продажу, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В.

Приміщення нотаріальної контори придбано ОСОБА_4 з публічних торгів, проведених у виконавчому провадженні, відкритому приватним виконавцем Скрипником В. Л., на виконання виконавчого напису нотаріуса, вчиненого 11 липня 2018 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О. В. на користь ОСОБА_19 ..

У своєму рішенні Верховний Суд зазначив, що, вирішуючи справу, суди попередніх інстанцій правильно виходили з того, що відповідно до статті 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця, має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки. Отже, іпотека залишається дійсною незалежно від зміни власника майна.

Таким чином, встановивши наявність у ОСОБА_6 заборгованості перед позивачем за основним зобов`язанням, погашення якої забезпечене дійсною іпотекою, суди попередніх інстанцій правильно застосували положення статей 12, 23, 33 Закону України «Про іпотеку», і дійшли правильного висновку про можливість звернення стягнення на предмет іпотеки на користь банку.

Отже, підставою для звернення стягнення на предмет іпотеки суд першої інстанції, з яким погодилися суд апеляційної та касаційної інстанції, вважав порушення боржниками умов кредитного договору, порушення іпотекодавцем вимог Закону України «Про іпотеку» та іпотечного договору, крім того, суди визнали право банку на задоволення своїх вимог як іпотекодержателя у відповідності до статей 12, 23, 33 Закону України «Про іпотеку».

Крім того Верховний Суд зазначив, що колегія суддів вважає також помилковими аргументи ОСОБА_4 про правомірність набуття ним спірного нерухомого майна у власність за результатами проведення електронних торгів, оскільки проведення торгів здійснювалось на виконання виконавчого напису нотаріуса щодо нікчемного правочину (договору іпотеки, укладеного між ТОВ «Алвіга» та ОСОБА_8 ).

Під час розгляду цієї справи встановлено судами та не спростовано матеріалами справи правомірність перебування спірного приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , в іпотеці ПАТ «Укрсиббанк» на підставі договору іпотеки від 20 листопада 2006 року, укладеного між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 .. Зокрема, це підтверджується постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2016 року, яка набрала законної сили 12 квітня 2017 року.

Постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року, залишеною без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 12.04.2017 року, визнано незаконним та скасовано запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію припинення обтяження іпотекою приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , встановленої на підставі договору іпотеки від 20.11.2006 року, Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 , номер запису про іпотеку 11801282, відомості про реєстрацію до 01.01.2013 року: назва реєстру Державний реєстр іпотек, реєстраційний номер 4084591. 20.11.2006 17:34:37, реєстратор Кременчуцький міський нотаріальний округ. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що Банком, як іпотекодержателем, не подавалась нотаріусу заява про внесення до Реєстру речових прав на нерухоме майно запису про припинення іпотеки, а також інші визначені Законом та Порядком документи, необхідні та достатні для прийняття державним реєстратором рішення про припинення іпотеки.

Крім того, судами встановлено, що мав місце факт несанкціонованого втручання сторонніх осіб до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а приватним нотаріусом Кучиком С.Л. не вчинялись нотаріальні дії щодо припинення іпотеки (номер запису про іпотеку 11801282) приміщення вказаної нотаріальної контори.

Враховуючи викладене, суди дійшли висновку, що запис про реєстрацію припинення іпотеки на нежитлове приміщення нотаріальної контори, є незаконним та підлягає скасуванню.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду 16 червня 2021 року по справі № 817/872/16 скасував постанову Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 12.04.2017 року, провадження у справі за позовом ПАТ «УкрСиббанк» до Приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу Кучика Сергія Леонідовича про скасування рішення та запису закрив, оскільки юрисдикція адміністративних судів на спірні правовідносини не поширюється, спір підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства.

За відомостями інформаційної довідки №213409972 від 22.06.2020 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, право власності на нежитлове приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , (реєстраційний № 04) зареєстровано за ОСОБА_4 11.09.2018 року, номер запису про право власності: 27859539. Підстава виникнення права власності: свідоцтво, серія та номер: р. № 2377, виданий 11.09.2018, видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В. підстава внесення запису рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 42941834 від 11.09.2018 року приватний нотаріус Ганночка О.В.

Також вбачається наявність актуальної інформації про державну реєстрацію іпотеки за номером запису 32511148, вчиненої 22.07.2019 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко А.М. на підставі договору іпотеки від 22.07.2019 за .№ 603, видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Доценко А.М., підстава внесення запису рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 47906726 від 23.07.2019 року приватний нотаріус Доценко А.М.

Також мається запис про іпотеку за № 12160935, вчиненої 21.11.2015 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., на підставі договору іпотеки від 21.11.2015 за. № 3820, видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В.. Іпотекодержатель ОСОБА_8 , Іпотекодавець ТОВ «Алвіга», підстава внесення запису рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 263557388 від 21.11.2015 року приватний нотаріус Ганночка О.В.

Мається актуальна інформація про інше речове право:

запис № 14364932 вчинений 28.04.2016 року на підставі договору оренди, серія та номер: р. №1284 від 28.04.2016 р. видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В., підстава внесення запису рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 29462763 від 2804.2016 року приватний нотаріус Ганночка О.В.

Мається актуальна інформація про державну реєстрацію обтяжень, а саме:

запис № 12160881 вчинений 21.11.2015 року на підставі договору іпотеки, серія та номер:р. № 3820 від 21.11.2015 р., видавник: приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В., підстава внесення запису рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 26357273 від 21.11.2015 року приватний нотаріус Ганночка О.В., вид обтяження заборона на нерухоме майно;

запис № 36755176 вчинений 04.06.2020 року на підставі постанови про опис та арешт майна боржника, серія та номер: 61531581, від 03.06.2020 р., видавник: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Крайчинський С.С., підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 52520166 від 04.06.2020, приватний виконавець Крайчинський С.С., вид обтяження арешт нерухомого майна;

запис № 36719081 вчинений 02.06.2020 року на підставі постанови про арешт майна боржника, серія та номер: 61531581, від 12.03.2020 р., видавник: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Крайчинський С.С., підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 52481405 від 02.06.2020, приватний виконавець Крайчинський С.С., вид обтяження арешт нерухомого майна;

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Згідно із частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження №14-577цс19).

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено, зокрема, не надано належних і допустимих доказів, що зазначені ним у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів.

Відповідно до частини третьої, п`ятої статті 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а в разі проведення електронних торгів - також на вебсайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів, та іншу необхідну інформацію.

Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.

Обов`язок організатора прилюдних торгів друкувати в місцевих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення таких торгів з реалізації предмета іпотеки та письмове сповіщення, в тому числі, іпотекодавця, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна закріплено також у пункті 2 розділу VII Порядку.

У постанові від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс 15 Верховний Суд України зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Таку саму правову позицію виклав Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 462/2232/16 (провадження № 61-21671св18).

Судовими рішеннями по справі №524/7048/15-ц встановлено відсутність правомірності набуття ОСОБА_4 спірного нерухомого майна (нотаріальної контори) у власність за результатами проведення електронних торгів, оскільки проведення торгів здійснювалось на виконання виконавчого напису нотаріуса щодо нікчемного правочину (договору іпотеки, укладеного між ТОВ «Алвіга» та ОСОБА_8 ).

Також встановлено правомірність перебування спірного приміщення нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 , в іпотеці ПАТ «Укрсиббанк» на підставі договору іпотеки від 20 листопада 2006 року, укладеного між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_6 ..

При цьому посилання ОСОБА_4 на те, що рішення по справі № 817/872/16 на які посилався суд в рішенні скасовано, не є вагомими, оскільки підставою скасування постанови Рівненського окружного адміністративного суду від 01.08.2016 року та ухвали Житомирського апеляційного адміністративного суду від 12.04.2017 року, стало порушення юрисдикційної підсудності.

Судовим рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 31.07.2020 року, залишеним без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 11.11.2020 та постановою Верховного Суду від 09.08.2021, визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис вчинений 11.07.2018 приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., зареєстрований в реєстрі за №1617, серії ННІ 346803 про звернення стягнення на квартиру, житловою площею 100 кв.м, загальною площею 140,3 кв.м, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , та приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної та касаційної інстанції виходив з того, що оспорюваний виконавчий напис вчинений на підставі нікчемного правочину, а тому суди дійшли висновку про обґрунтованість позовних вимог АТ «Укрсиббанк».

Так, суди попередніх інстанцій правомірно виходили із того, що оскаржуваний виконавчий напис вчинено на підставі договору іпотеки від 21 листопада 2015 року № 3820, укладеного між ТОВ «Алвіга» та ОСОБА_8 , який є нікчемним.

Судами установлено, що спірне нерухоме майно (квартира та приміщення нотаріальної контори) первісно передано ОСОБА_6 в іпотеку АКІБ «Укрссибанк» за договорами іпотеки від 20 листопада 2006 року та від 19 березня 2007 року, а тому відчуження предметів іпотеки ТОВ «Алвіга», яке в подальшому передало це ж майно в іпотеку ОСОБА_8 , без погодження з первісним іпотекодержателем є неправомірним, враховуючи частину третю статті 12 Закону України «Про іпотеку».

Згідно з частиною третьою статті 9 Закону України «Про іпотеку» іпотекодавець має право виключно на підставі згоди іпотекодержателя, зокрема передавати предмет іпотеки в спільну діяльність, лізинг, оренду, користування.

Правочин щодо відчуження іпотекодавцем переданого в іпотеку майна або його передачі в наступну іпотеку, спільну діяльність, лізинг, оренду чи користування без згоди іпотекодержателя є недійсним (частина третя статті 12 Закону України «Про іпотеку»).

Якщо недійсність правочину встановлена законом, такий правочин є недійсним (нікчемним). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається (частина третя статті 215 ЦК України).

Правочин про відчуження предмета іпотеки та/або передачу предмета іпотеки в наступну іпотеку без згоди первісного іпотекодержателя, є нікчемним.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року в справі № 501/1703/16-ц.

Нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення (частина перша статті 236 ЦК України).

Тож приватний виконавець, вчиняючи виконавчі дії щодо виконання виконавчого листа, що виданий Автозаводським районним судом м. Кременчука Полтавської області 19.02.2020 року по справі № 524/7048/15-ц, де боржником є ОСОБА_6 , а стягувачем є ПАТ «УкрСиббанк», не порушив права ОСОБА_4 на власність, з огляду на встановлення судами нікчемності договорів щодо набуття ним права власності на приміщення нотаріальної контори.

Вищевказаним спросовуються доводи позивача та підстави його позовних вимог про те що під час проведення електронних торгів та складення акта про їх проведення було порушено вимоги ст. 203 ЦК України (правочин не був спрямований на реальне настання правових наслідків), оскільки боржник у виконавчому провадженні № 61531581 не являвся власником приміщення нотаріальної контори, що в свою чергу є підставою недійсності правочину, в розумінні ст. 215 ЦК України; про те, що проведені електронні торги за реєстраційним номером лота 440399 суперечать вимогам ст.ст. 330, 388 ЦК України, оскільки порушують його законні права, щодо володіння, користування та розпорядження майном, як власника такого майна; про те, що відсутність в Державному реєстрі прав на нерухоме майно будь-яких відомостей, які б свідчили про зареєстровану іпотеку - приміщення нотаріальної контори, іпотекодержателем якої виступав би ПАТ «УкрСиббанк» свідчить про неправомірне задоволення незаконної вимоги ПАТ «УкрСиббанк», щодо звернення стягнення на приміщення нотаріальної контори і, як наслідок, порушення його прав, як власника даного майна; а також те, що проведення електронних торгів та складення акту про їх проведення відповідачами було порушено основну вимогу встановлену ст. 203 ЦК України - укладення договору купівлі-продажу приміщення нотаріальної контори його учасниками, повністю суперечить внутрішній волі ОСОБА_4 , як власника даного приміщення.

Стосовно інших підстав, з яких ОСОБА_4 прохає визнати недійсними електронні торги, а саме:

відсутність у повідомленні про електронні торги за реєстраційним номером лота 440399, відомостей про обтяження приміщення нотаріальної контори, загальною площею 82,2 кв.м., іпотекою, згідно договору серії ННХ № 518962 від 22.07.2020 року, що є порушенням вимог Порядку реалізації арештованого майна, передбачених п.п. 2 п. 5 розділу III Порядку;

не було повідомлено єдиного заставодержателя приміщення нотаріальної контори - ОСОБА_7 про їх проведення та про звернення стягнення на заставлене майно, що є порушенням вимог ст.ст. 50, 51 ЗУ «Про виконавче провадження».

Оскільки моментом укладення договору купівлі-продажу (ст. 638, 640 ЦК України) на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни а оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядок не передбачає, тому всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця, повинні міститися в інформаційному повідомленні про електронні торги (торги за фіксованою ціною). Зокрема, у такому повідомленні повинна міститися вичерпна інформація про майно, яке продається.

Підпункт 2 п. 5 розділу III Порядку передбачає, що Інформаційне повідомлення про електронний аукціон (аукціон за фіксованою ціною) повинно містити таку інформацію про майно (лот): реєстраційний номер лота; вид майна; найменування майна; відомості про майно, що виставляється на електронний аукціон (аукціон за фіксованою ціною), його склад, характеристики, опис, наявність дефектів; місцезнаходження майна; фотографічне зображення майна (відеоматеріали за наявності); відомості про обтяження та обмеження майна, права третіх осіб; розмір гарантійного внеску (розмір винагороди за організацію та проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) - у разі реалізації майна відповідно до розділу VI та пункту 1 розділу VII цього Порядку); стартову ціну продажу; крок електронного аукціону; порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони та електронна адреса (за наявності)). Інформаційне повідомлення про електронний аукціон (аукціон за фіксованою ціною) містить інформацію тільки про один лот.

Згідно поданої 09.07.2020 року за вих.. №1153 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Крайчинським С.С. заявки до ДП «СЕТАМ» на реалізацію арештованого майна ЗВП № 62263387 (ВП№61531581) вказані такі відомості про обтяження майна (арешти, заборони):

постанова приватного виконавця округу м. Києва Крайчинського С.С. про арешт майна боржника ВП № 61531581 від 12.03.2020 року;

- договір іпотеки, серія та номер: р. №3820. виданий 21.11.2015, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 26357273 від 21.11.2015, видавник Приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ганночка О.В., вид обтяження - заборона на нерухоме майно.

В подальшому 25.08.2020 року за вих. №1406 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Крайчинським С.С. подано доповнення, згідно якого останній прохав вказати в полі «відомості про майно, його склад, характеристики, опис» по лоту №440399: дозвіл на реалізацію арештованого майна надано рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука від 25.07.2019 року у справі 524/7048/15-ц за поданням приватного виконавця та залишено без змін Постановою Полтавського апеляційного суду від 09.01.2020 року.

Як зазначено вище заявка приватним виконавцем подана 09.07.2020 року тоді як ОСОБА_4 посилається на відсутність у повідомленні про електронні торги за реєстраційним номером лота 440399, відомостей про обтяження приміщення нотаріальної контори, згідно договору серії ННХ № 518962 від 22.07.2020 року.

При цьому станом на 09.07.2020 року вже були судові рішення, що зазначені вище, які встановлювали нікчемність правочинів вчинених відносно спірного майна (нотаріальної контори), в тому числі і договору серії ННХ № 518962 від 22.07.2020 року на підставі якого здійснено обтяження приміщення нотаріальної контори.

Попри це, суд вважає, що приватний виконавець з огляду на наявність даного запису в реєстрі повинен був про нього зазначити.

Однак допущене виконавцем порушення не вплинуло на результат електронних торгів, а тому не може слугувати підставою для визнання їх недійсними.

Крім того, суд зазначає, що ОСОБА_20 не заявляв суду про порушення даною обставиною його прав.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання вказаних електронних торгів недійсними оскільки первісним позивачем не доведено суду, що порушення яке встановлено вплинуло на результати електронних торгів та, що мало місце порушення прав і законних інтересів первісного позивача, який оспорює результати електронних торгів.

При цьому, суд зазначає, що порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна, складення акту тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

А тому суд не розглядає клопотання про винесення окремої ухвали відносно приватного виконавця в межах розгляду даної справи.

Також суд вважає таким, що не підлягає задоволенню клопотання третьої особи щодо закриття провадження у справі з підстави відсутності предмету спору, так як встановлені судом обставини свідчать про наявність спору.

Вирішуючи вимоги за зустрічною позовною заявою, суд враховуючи встановлені вище обставини підійшов висновку про їх часткове задоволення.

А саме суд вважає доведеними вимоги щодо скасування відомостей які маються в Реєстрі щодо права власності зареєстрованого за ОСОБА_4 , щодо іпотек та договору оренди, а також обтяжень, окрім тих які внесені приватним виконавцем з метою виконання судового рішення у справі №524/7078/15-ц.

Суд також зазначає, що навіть якщо суб`єкт державної реєстрації прав дотримався законодавства при внесенні запису про проведену державну реєстрацію права за іншою особою, це не є перешкодою для задоволення позову щодо скасування цього запису, якщо наявність такого запису порушує права чи охоронювані законом інтереси позивача.

Стосовно заявленої вимоги про визнання права власності суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 334 ЦК України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Передання майна полягає у переході його з володіння однієї особи (яка втрачає володіння) до іншої (яка його набуває).

Набуття особою володіння нерухомим майном полягає у внесенні запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за цією особою, а функцією державної реєстрації права власності є оголошення належності нерухомого майна певній особі (особам). Близькі за змістом висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256 цс 18, пункти 95, 96), від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13 (провадження № 12-158гс19, пункт 10.29).

Відповідно до частини третьої статті 334 ЦК України право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. Оскільки, як зазначено вище, оформлення та підписання договору купівлі-продажу майна, проданого на прилюдних торгах, як окремого документа законодавством не передбачено, то виникнення права власності не пов`язується з його нотаріальним посвідченням.

Відповідно до частини четвертої статті 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності на нерухоме майно підлягає державній реєстрації.

Отже, одночасно з набуттям особою у володіння нерухомого майна шляхом державної реєстрації за нею права власності така особа за наявності правових підстав набуває право власності на таке майно.

Тому підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу (укладення якого підтверджується протоколом електронних торгів) та дії сторін, спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця (затвердження акта про проведені електронні торги, видача або надсилання його покупцю, звернення покупця до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за покупцем).

Оскільки, судом задоволено позовні вимоги щодо скасування записів у реєстрі, які створювали перешкоди для видачі нотаріусом свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, що є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно.

Тож ОСОБА_16 , як правонаступник, самостійно зможе вчинити передбачені законодавством дії, а саме отримати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та на його підставі зареєструвати право власності.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3 статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

При цьому суд зазначає, що в даному випадку позивач за зустрічним позовом придбав нерухоме майно на прилюдних торгах, про що свідчить договір купівлі-продажу (укладення якого підтверджується протоколом електронних торгів) та діями сторін, спрямованими на передання нерухомого майна у володіння покупця (затвердження акта про проведені електронні торги та надсилання його покупцю) однак в силу наявних записів у реєстрі, які цьому перешкоджали, не зміг отримати свідоцтво у нотаріуса та в подальшому звернутися до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за ним як за покупцем.

Тож, в даному випадку суд вважає, можливим ухвалення судом рішення про скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав, без визнання цим рішенням речових прав на майно так як, встановлено наявність підстави набуття позивачем за зустрічним позовом у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, процедуру оформлення якої необхідно провести згідно до вимог встановлених Законами України.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 та частковому задоволенні позовних вимог за зустрічним позовом ОСОБА_5 , правонаступником якого є ОСОБА_16 .

Згідно п.6 ч.1 ст. 264 ЦПК України, ухвалюючи рішення суд, зокрема вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать також витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи відмову у задоволення позову ОСОБА_4 та часткове задоволення зустрічного позову, судові витрати по сплаті судового збору понесені ОСОБА_4 слід залишити за ним, при цьому з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_16 слід стягнути 6448,00 грн. судового збору.

Частина 8 ст. 141 ЦПК України визначає, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.01.2014 (справа «East/West Alliance Limited» проти України», заява №19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними й неминучими, а їх розмір - обґрунтованим (п.268).

Представник відповідача за первісним позовом Олійник Л.М. надала до суду попередній (орієнтовний розрахунок судових витрат), при цьому в судовому засіданні вказала, що у передбачений строк надасть до суду докази які б підтверджували їх доведеність та фактичну наявність, а тому суд не вирішує питання щодо витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, витрат на професійну правничу допомогу.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 200, 206, 247, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_4 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_5 , за участі третіх осіб: ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», ОСОБА_7 , про визнання недійсними електронних торгів та визнання недійсним правочину, укладеного за результатами їх проведення - відмовити.

Зустрічний позов ОСОБА_5 , правонаступномоя якого є ОСОБА_16 до ОСОБА_4 , за участі третіх осіб: приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», ОСОБА_7 , приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночки Олександра Вікторовича, приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Доценко Андрія Миколайовича, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та визнання права власності на нерухоме майно - задовольнити частково.

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 42941834 від 11.09.2018 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором та припинити запис № 27859539 про право власності на приміщення нотаріальної контори по АДРЕСА_1 , загальна площа 82,2 кв. м.;

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 47906726 від 23.07.2019 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Доценком А.М., та припинити запис № 32511148 про іпотеку на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р. №603, виданий 22.07.2019.;

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 26357388 від 21.11.2015 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, та припинити запис № 12160935 про іпотеку на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв. м. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р.№3820 від 21.11.2015 р.;

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 26357273 від 21.11.2015 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, та припинити запис № 12160881 про обтяження на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв. м. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору іпотеки, серія та номер:р. № 3820 від 21.11.2015 р.;

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 29462763 від 28.04.2016 року, прийняте приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., як державним реєстратором, та припинити запис № 14364932 інше речове право на приміщення нотаріальної контори загальною площею 82,2 кв. м. по АДРЕСА_1 , який був внесений на підставі нікчемного правочину договору оренди, серія та номер:р. №1284 від 28.04.2016 р.;

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_8 , на користь ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса проживання: АДРЕСА_9 ), судовий збір в сумі 6448,00 грн.

В задоволенні решти позовних вимог за зустрічною позовною заявою відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.І. Хіневич

Повний текст рішення складено 20.06.2022 року.