П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2022 року м. Київ

Справа № 753/12445/21

Провадження: № 22-ц/824/4218/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Вербової І.М., Нежури В.А.,

секретар Івасенко І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Матюшенко Оксани Миколаївни в інтересах Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації

на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 29 жовтня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Сирбул О.Ф.,

у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Суши-ЛБ», Державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_3 , про припинення трудових відносин та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

У червні 2021 року ОСОБА_2 звернулася до суду із вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що згідно протоколу загальних зборів учасників № 1 від 17 квітня 2013 року створено ТОВ «Суши-ЛБ». Протоколом № 22-05/16 від 22 травня 2016 року загальних зборів учасників товариства її, позивачку, призначено на посаду директора з 26.05.2016 року. 01 лютого 2021 року воназвернулася до товариства із заявою про звільнення за власним бажанням. Виконавчим органом ТОВ «Суши-ЛБ» було прийнято рішення про проведення позачергових загальних зборів, про що 03 лютого 2021 року єдиному учаснику ТОВ «Суши-ЛБ»ОСОБА_3 , який має частку в розмірі 237500,00 грн, що становить 100 % статутного капіталу товариства, направлено повідомлення про проведення позачергових зборів. 11 лютого 2021 року позачергові збори ТОВ «Суши-ЛБ» не відбулися в зв`язку із неявкою ОСОБА_3 , про що директором товариства складений відповідний акт. Оскільки позачерговими загальними зборами учасників ТОВ «Суши-ЛБ» не була розглянута її, ОСОБА_2 , заява про звільнення за власним бажанням, питання про припинення трудових відносин на підставі частини першої статті 38 КЗпП України не вирішено, остання вважала, що її трудові права є порушеними і вони підлягають захисту у судовому порядку. За наведених обставин, просила суд припинити трудові відносини з ТОВ «Суши-ЛБ»на підставі частини 1 статті 38 КЗпП України, визнати її, ОСОБА_2 , звільненою з посади директора ТОВ «Суши-ЛБ» на підставі частини 1 статті 38 КЗпП України з дати набрання чинності рішенням у справі, зобов`язати державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації внести зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадянських формувань, шляхом виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадянських формувань запису в ТОВ «Суши-ЛБ» про ОСОБА_2 у графі «Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи».

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 29 жовтня 2021 року позов ОСОБА_2 про припинення трудових відносин та зобов`язання вчинити дії задоволено.

Визнано припиненими трудові відносини ОСОБА_2 з ТОВ «Суши-ЛБ» на підставі ч. 1 ст. 38 КЗпП України.

Визнано ОСОБА_2 звільненою з посади директора ТОВ «Суши-ЛБ`на підставі ч. 1 ст. 38 КЗпП України з дати набрання чинності рішенням у справі.

Зобов`язано державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації внести зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадянських формувань, шляхом виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадянських формувань запису в ТОВ «Суши-ЛБ» про ОСОБА_2 у графі «Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи».

Стягнуто з ТОВ «Суши-ЛБ» на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 2 724 грн.

Не погодившись із таким судовим рішенням, Матюшенко О.М. в інтересах Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції в частині вирішення позовних вимог до Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації та ухвалити в цій частині нове судове рішення про відому в позові.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що до виключної компетенції загальних зборів ТОВ «Суши-ЛБ» відноситься питання призначення та звільнення директора товариства, а тому, відповідно до вимог ст.ст. 9, 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», до виключної компетенції загальних зборів ТОВ «Суши-ЛБ» належить і обов`язок внесення відповідних змін до Єдиного державного реєстру щодо відомостей про керівника юридичної особи шляхом подання відповідних документів для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі. Також суд першої інстанції залишив поза увагою факт технічної неможливості виключення відомостей про ОСОБА_2 як директора товариства без внесення відповідних відомостей про новопризначеного керівника товариства. Окрім того, вказувала, що припинення повноважень члена виконавчого органу товариства за своєю правовою природою, предметом регулювання і правовими наслідками відрізняється від звільнення працівника з роботи на підставі положень КЗпП. Саме тому, можливість уповноваженого органу товариства припинити повноваження члена виконавчого органу міститься не у приписах КЗпП, а у статті 99 ЦК України, положення якої надають право компетентному (уповноваженому) органу товариства припинити на свій розсуд повноваження члена виконавчого органу у будь-який час, з будь-яких підстав.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 21 лютого 2022 року відкрито апеляційне провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

В судовому засіданні Матюшенко О.М. в інтересах Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а тому колегія суддів відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за їх відсутності.

Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Вислухавши пояснення учасників справи, які з`явились в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Як убачається із матеріалів справи та встановлено судом, протоколом загальних зборів учасників № 1 від 17 квітня 2013 року створено ТОВ «Суши-ЛБ».

Протоколом загальних зборів учасників ТОВ «Суши-ЛБ» № 22-05/16 від 22 травня 2016 року ОСОБА_2 призначено на посаду директора товариства з 23.05.2016 року.

Відповідно до п. 9.16 статуту ТОВ «Суши-ЛБ», виконавчим і розпорядчим органом товариства, що здійснює управління його поточною діяльністю та несе відповідальність за виконання покладених на товариство завдань, є директор. Директор підзвітний загальним зборам учасників і забезпечує виконання прийнятим ними рішень. Директор призначається на посаду та звільняється загальними зборами учасників.

Згідно п. 9.6.3 статуту ТОВ «Суши-ЛБ», до компетенції загальних зборів учасників товариства відноситься обрання та відкликання директора.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань єдиним учасником товариства є ОСОБА_3

01 лютого 2021 року ТОВ «Суши-ЛБ» отримало від директора ТОВ «Суши-ЛБ»ОСОБА_2 заяву про її звільнення з посади директора товариства за власним бажанням.

03.02.2021 року директором ТОВ «Суши-ЛБ» на адресу ОСОБА_3 направлено повідомлення про проведення позачергових зборів з пропозицією з`явитися на загальні збори учасників ТОВ «Суши-ЛБ», які відбудуться «11» лютого 2021 року з 13.00 до 13.30 за адресою: 02081, м. Київ, пр-т Петра Григоренка, буд. 22/20, літера А, поверх 1, з наступним порядком денним: звільнення ОСОБА_2 з посади директора ТОВ «Суши-ЛБ» з 15 лютого 2021 року за власним бажанням, призначення відповідальної особи за проведення державної реєстрації змін до відомостей про товариство, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Згідно акту про не проведення позачергових загальних зборів товариства, 11 лютого 2021 року позачергові збори ТОВ «Суши-ЛБ» не відбулися в зв`язку із неявкою на них ОСОБА_3 , який має частку в розмір 237 500,00 грн, що становить 100 відсотків статутного капіталу товариства.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 , суд першої інстанції виходив із того, що ігнорування керівництвом ТОВ «Суши-ЛБ» заяви ОСОБА_2 про звільнення та не розгляд її по суті протягом передбачених законодавством строків, призвело до порушення трудових прав останньої. У зв`язку з такими діями ТОВ «Суши-ЛБ» позивачка позбавлена можливості виключити інформацію щодо себе, як керівника ТОВ «Суши-ЛБ», у встановлений законом про державну реєстрацію юридичних осіб спосіб та порядок шляхом надання державному реєстратору документів визначених ст. 17 Закону про державну реєстрацію юридичних осіб.

Перевіряючи такі висновки суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У частині першій статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

У пункті 3 частини першої статті 20 ГПК України передбачено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суб`єктного складу такого спору, суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи, має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності, передбачені законом і статутними документами.

Управління товариством здійснюють його органи - загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом (частини перша, друга статті 97 ЦК України).

За змістом статті 99 ЦК України, загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад. Виконавчий орган товариства може складатися з однієї або кількох осіб. Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 лютого 2021 року у справі № 753/17776/19 (провадження № 14-163цс20) зазначено, що корпоративні права учасників товариства є об`єктом захисту, визначеним статтею 13 Конституції України, зокрема, у спосіб, передбачений частиною третьою статті 99 ЦК України, згідно з якою повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Конституційний Суд України у Pішенні від 12 січня 2010 року № 1-рп/2010 у справі за конституційним зверненням товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародний фінансово-правовий консалтинг» про офіційне тлумачення частини третьої статті 99 ЦК України (у попередній редакції, яка діяла до набрання чинності Законом України від 13 травня 2014 року № 1255-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів») зазначив, що реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Такі рішення уповноваженого на це органу мають розглядатися не в межах трудових, а саме корпоративних правовідносин, що виникають між товариством та особами, яким довірено повноваження з управління ним.

Припинення повноважень члена виконавчого органу товариства відповідно до частини третьої статті 99 ЦК України є дією уповноваженого органу товариства, спрямованою на унеможливлення здійснення членом його виконавчого органу управлінської діяльності. Необхідність такої норми зумовлена специфічним статусом члена виконавчого органу, який отримав від уповноваженого органу товариства право на управління. За природою корпоративних відносин юридичній особі приватного права, органу управління, учасникам товариства має бути надано можливість у будь-який час оперативно відреагувати на дії особи, яка здійснює представницькі функції зі шкодою (чи можливою шкодою) для інтересів товариства, шляхом позбавлення її відповідних повноважень.

Реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, звільнення, відкликання членів виконавчого органу стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Хоча такі рішення уповноваженого на це органу можуть мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини.

Зміст частини третьої статті 99 та частини четвертої статті 145 ЦК України треба розуміти як право компетентного (уповноваженого) органу товариства відкликати члена виконавчого органу від виконання обов`язків, які він йому визначив.

Встановлено, що ОСОБА_2 призначено на посаду директора ТОВ «Суши-ЛБ» рішенням загальних зборів учасників ТОВ «Суши-ЛБ». Єдиним учасником ТОВ «Суши-ЛБ» є ОСОБА_3 , частка якого у статутному капіталі товариства становить 100 % . Згідно статуту ТОВ «Суши-ЛБ» обрання та відкликання директора товариства відноситься до виключної компетенції загальних зборів учасників товариства.

В рамках даного позову ОСОБА_2 , яка перебуває на посаді директора ТОВ «Суши-ЛБ», заявлено вимоги про припинення її повноважень як директора товариства, що відповідає правовій ситуації, наведеній в частині третій статті 99 ЦК України, а тому питання про звільнення ОСОБА_2 підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 562/304/17 та від 30 січня 2019 року у справі № 145/1885/15.

Слід зазначити, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово розглядала питання щодо юрисдикційності спору про звільнення чи відсторонення від виконання обов`язків керівника або члена виконавчого органу юридичної особи приватного права та робила правові висновки про те, що такий спір за своєю правовою природою та правовими наслідками належить до корпоративних спорів і підлягає вирішенню господарськими судами.

Такі висновки зроблені Великою Палатою Верховного Суду також у постановах від 10 квітня 2019 року у справі № 510/456/17, від 10 вересня 2019 року у справі № 921/36/18, від 16 жовтня 2019 року у справі № 752/10984/14-ц, від 08 листопада 2019 року у справі № 667/1/16, від 04 лютого 2020 року у справі № 915/540/16, від 19 лютого 2020 року у справі № 361/17/15-ц, від 19 лютого 2020 року у справі № 145/166/18, від 23 лютого 2021 року у справі № 753/17776/19

Суд першої інстанції помилково прийняв до розгляду позов ОСОБА_2 до ТОВ «Суши-ЛБ» про припинення трудових відносин, та не врахував, що вказані позовні вимоги не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Частиною 1 ст.377 ЦПК України визначено, що судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, визначених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Згідно з п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За вказаних вище обставин, колегія суддів доходить висновку про скасування рішення суду першої інстанції із закриттям провадження у справі, оскільки дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 377, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Матюшенко Оксани Миколаївни в інтересах Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації задовольнити.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 29 жовтня 2021 року скасувати.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Суши-ЛБ», Державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_3 , про припинення трудових відносин та зобов`язання вчинити дії закрити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції з підстав, визначених ч. 2 ст. 389 ЦПК України.

Повне судове рішення складено 20 червня 2022 року.

Головуючий Т.О. Невідома

Судді І.М. Вербова

В.А. Нежура