Справа № 638/8914/21
Провадження № 2/638/245/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання представника позивача представника відповідача- Поволяєвої О.В., - ОСОБА_1 , - ОСОБА_2 , - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визначення частки у праві спільної сумісної власності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 (далі - позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визначення частки у праві спільної сумісної власності, в якому просить визначити за співвласниками: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 (далі квартира), визнавши, що частки співвласників є рівними та становлять по 1/5 ідеальній частці; припинити право спільної сумісної власності співвласників.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 08 липня 2021 року у справі відкрито провадження, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання відповідачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи судом повідомлялися.

07.02.2022 року ОСОБА_6 надала до суду відзив, в якому зазначила, що проти задоволення позову не заперечує. Просила суд розглядати справу без її участі.

В судовому засіданні представником позивача було надано суду доказ відправлення на підставі абз. 2 ч. 6 ст. 128 ЦПК України на адресу відповідача ОСОБА_5 копії позову з додатками та судової повістки. З засвідченого перекладу з німецької мови квитанції поштового відправлення вбачається, що міжнародний рекомендований лист ОСОБА_5 було отримано 10.01.2022 року. Станом на 07.02.2022 року ОСОБА_5 до суду відзив на позов або клопотання про відкладення розгляду справи не надав.

Вирішуючи питання щодо проведення судового засідання за відсутності ОСОБА_5 ,суд приймає до уваги те, що згідно п. 3 ст. 2 ЦПК основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Межі перенесення розгляду справи не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

На необхідності забезпечення розгляду справи протягом розумного строку зазначено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 129 Конституції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи наведене, ту обставину, що в даному судовому засіданні справа по суті не вирішується, а також необхідність забезпечення розумних строків її розгляду, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для відкладення судового засідання.

07 лютого 2022 року в судовому засіданні судом досліджено предмет позову та встановлено, що позивач просить визначити частку на квартиру у праві спільної сумісної власності за ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Нью-Йорк Сполучених Штатів Америки.

За ініціативою суду було поставлено на вирішення питання щодо витребування з Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) відносно ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки витребувана інформація має значення для визначення кола заінтересованих осіб, всебічного та повного з`ясування обставин справи і справедливого та правильного її вирішення.

Представники позивача та відповідача проти витребування зазначених інформаційних довідок не заперечували.

Також в судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_7 заявив клопотання про витребування з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) витягу з актового запису про смерть ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завдання цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України учасники справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Згідно з вимогами ст.12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

З огляду на викладене та з метою повного, всебічного з`ясування обставин справи, і ухвалення законного і мотивованого рішення, суд вважає необхідним витребувати з Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) та з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) витяг з актового запису про смерть ОСОБА_8 .

Представником відповідача ОСОБА_7 в судовому засідання було заявлено клопотання про обов`язкову участь у розгляді справи усіх учасників справи. В обґрунтування клопотання представник відповідача зазначив, що для повного та всебічного розгляду справи необхідно визнати обов`язковою участь усіх учасників справи у судовому засіданні для надання пояснень по суті.

В своєму клопотанні представник відповідача посилався на ст. 92 ЦПК України відповідно до якої сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Однак, при цьому ним не було заявлено клопотання про допит будь-кого зі сторін в якості свідка.

Як було зазначено вище, згідно п. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

На необхідності забезпечення розгляду справи протягом розумного строку зазначено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 129 Конституції України.

Постановлення ухвали щодо визнання явки всіх сторін обов`язковою не передбачено чинним цивільно-процесуальним законодавством та призведе до необґрунтованого затягування розгляду справи, зважаючи на що, у задоволенні клопотання представника відповідача про обов`язкову участь у розгляді справи усіх учасників справи суд відмовляє.

Також представником відповідача було заявлено клопотання про призначення комплексної судової будівельно-технічної експертизи на вирішення якої запропоновано поставити наступні запитання: Чи можливо з технічної точки зори поділити в натурі житлову квартиру?; Які варіанти поділу в натурі квартири з технічної точки зору можливі у відповідності до часток власників у спільній сумісній власності?; Які переобладнання потребує зазначений вище виділ та з ким ці переобладнання необхідно узгодити?; Які можливі варіанти визначення порядку користування квартирою у відповідності з ідеальними частками співвласників, виходячи з їх часток на час виникнення спільної часткової власності?.

Дослідивши матеріали справи та доводи клопотання, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною 2 ст. 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у ст. 129 Конституції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно із ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

З правового аналізу зазначених норм вбачається, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для з`ясування обставин, що мають значення для справи (фактичних даних, що входять до предмету доказування), без яких встановити відповідні обставини неможливо, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, наявні у справі докази є взаємно суперечливими.

При цьому неприпустимо ставити перед судовими експертами питання, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі, а також правові питання, вирішення яких згідно з чинним законодавством віднесено до компетенції суду.

Предмет доказування - це коло обставин, які належить установити по конкретній справі і які необхідні для правильного вирішення справи по суті, тобто ухвалення законного і обґрунтованого рішення.

При цьому суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Виходячи із того, що саме на позивача покладається обов`язок обґрунтувати позов, тобто навести ті обставини, які на його думку свідчать про наявність підстав для задоволення позовних вимог (підстави позову), суд при визначенні предмету доказування керується, зокрема підставами позову.

Обсяг предмету доказування обмежується не лише обставинами, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а іншими обставинами, які мають значення для правильного вирішення цивільного спору. При цьому обставини, які не мають значення для вирішення справи по суті, не підлягають доказуванню сторонами та встановленню судом.

За практикою призначення судової експертизи недопустими є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Призначаючи експертизу по справі, суд може зважати на предмет спору, однак при визначенні підстав для призначення експертизи суд повинен керуватися предметом доказування.

Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку (наведену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 08 листопада 2018 року у справі № 910/14672/17, від 24 квітня 2018 року у справі № 910/9394/17 та від 26 жовтня 2018 року у справі № 910/9971/17).

Як було зазначено вище позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив суд визнати частки у спільному майні.

Предметом спору сторін є вирішення вимоги про визнання часток у спільному майні, а питання, зазначені представником відповідача в клопотанні про призначення експертизи виходять за межі предмету спору, оскільки в позові не заявлено вимогу про визнання порядку користування житловим приміщенням.

Зважаючи на те, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань, а визначення порядку користування квартирою не є предметом доказування у цій справі, суд відмовляє у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Проаналізувавши доводи представника відповідача, заслухавши думку представника позивача, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що в задоволенні клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи слід відмовити, з урахуванням того, що стороною відповідача не доведено необхідності проведення такої експертизи, питання зазначені в клопотанні не стосуються предмета доказування та призведуть до необґрунтованого затягування строків розгляду справи.

Керуючись ст. 81, 83, 84, 103, 258-261, 353 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Витребувати з Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори (місцезнаходження: м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 6 під`їзд, 4 поверх) Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Клопотання представника відповідача ОСОБА_7 ОСОБА_3 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (м. Харків, вул. Сумська, буд. 61) витяг з актового запису про смерть ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В задоволенні клопотань представника відповідача ОСОБА_7 ОСОБА_3 про обов`язкову участь у розгляді справи усіх учасників справи та про призначення комплексної судової будівельно-технічної експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Поволяєва