ПОСТАНОВА

Іменем України

03 лютого 2022 року м. Кропивницький

справа № 398/1383/15-ц

провадження № 22-ц/4809/236/22

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С.І. (головуючий, суддя-доповідач), Голованя А. М., Карпенка О. Л.,

за участі секретаря Савченко Н. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Усатенка В`ячеслава Юрійовича, який представляє інтереси ОСОБА_2 , на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області 10 листопада 2021 року у складі судді Нероди Л. М. і

В С Т А Н О В И В:

В липні 2021 року ОСОБА_2 звернулась до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, в якому просила:

-скасувати заходи забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення трьох процентів річних та інфляційних збитків, вжитих ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 травня 2015 року;

-скасувати арешт всього рухомого майна та грошових коштів, що їй належать та знаходяться на рахунках в банківських установах м. Олександрії.

Клопотання мотивоване тим, що ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14.05.2015, з метою забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення трьох процентів річних та інфляційних збитків, було накладено арешт на все рухоме майно та грошові кошти, що знаходяться на рахунках в банківських установах м. Олександрії, які належать ОСОБА_2 .

На виконання зазначеної ухвали 15.05.2015 постановою старшого державного виконавця відкрито виконавче провадження № 47549328

08.09.2015 Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області ухвалено рішення, яким з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуто 13 426,93 грн інфляційних збитків, три проценти річних від простроченої суми в розмірі 7 438,06 грн та 243,60 грн судового збору.

Проте, під час ухвалення зазначеного рішення судом не вирішено питання про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідач зазначає, що рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.09.2015 виконано у повному обсязі, згідно інформації з автоматизованої системи виконавчого провадження 25.05.2015 винесено постанову про закінчення виконавчого провадження № 47549328, арешт з майна не знятий, а тому вважає, що потреба в застосуванні заходів забезпечення позову відпала.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 листопада 2021 року заяву ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову по справі № 398/1383/15-ц залишено без задоволення.

Роз`яснено заявнику, що відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвала суду мотивована тим, що позов, в межах якого вживались заходи забезпечення позову, було розглянуто по суті, рішення суду набрало законної сили, а заходи забезпечення позову не скасовані

Суд першої інстанції вважав, що заявницею не надано суду доказів про виконання рішення суду від 08.09.2015 по справі № 398/1383/15-ц, які б свідчили про наявність підстав для скасування арешту, а тому, зважаючи на відсутність правових підстав та належних доказів на обґрунтування вимог заяви для скасування заходів забезпечення позову, дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання.

В апеляційній скарзі адвокат Усатенко В. Ю., який представляє інтереси ОСОБА_2 , просить скасувати ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 листопада 2021 року та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду першої інстанції є незаконною та необґрунтованою, ухваленою з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Заявник зазначає, що твердження суду першої інстанції про те, що заявницею не надано суду доказів виконання рішення суду, є безпідставним, адже виконавчий лист на виконання рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.09.2015 не видавався, виконавче провадження не відкривалось, а тому вважає, що заходи забезпечення позову продовжують діяти лише протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням суду законної сили і лише в разі відкриття виконавчого провадження діють до повного виконання судового рішення.

Від ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу ОСОБА_2 без задоволення, а ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 листопада 2021 року без змін.

В судовому засіданні апеляційного суду адвокат Усатенко В. Ю., який представляє інтереси ОСОБА_2 , підтримав доводи апеляційної скарги.

ОСОБА_1 в судове засідання апеляційного суду не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з судовою повісткою.

Відповідно до положень частини першої статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Оскільки позивач про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, суд вирішив розглянути справу без його участі, що відповідає положенням статті 372 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14.05.2015 з метою забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення трьох процентів річних та інфляційних збитків було накладено арешт на все рухоме майно та грошові кошти, що знаходяться на рахунках в банківських установах м. Олександрії, які належать ОСОБА_2

08.09.2015 Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області ухвалено рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення трьох процентів річних та інфляційних збитків, з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуто 13 426,93 грн інфляційних збитків, три проценти річних від простроченої суми в розмірі 7 438,06 грн та 243,60 грн судового збору.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За змістом пункту 9 частини першої Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Частиною 2 ст. 149 ЦПК України визначено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Забезпечення позову - це вжиття судом, в провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження, реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Отже, заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю - є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Порядок та підстави для скасування заходів забезпечення позову визначені у статті 158 ЦПК України.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч. 1 ст. 158 ЦПК України).

За змістом частини шостої статті 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Відповідно до частин 7, 8 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Системний аналіз наведених процесуальних норм свідчить про те, що суд може скасувати забезпечення позову у зв`язку зі зміною умов, що існували на момент постановлення ухвали про забезпечення позову.

Підставами для скасування заходів забезпечення позову може бути ухвалення судом рішення про відмову в задоволенні позову або повне фактичне виконання судового рішення про задоволення позову.

Крім того, підставою для скасування заходів забезпечення позову на розсуд суду можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову.

Матеріалами справи підтверджується, що в березні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та просив стягнути на свою користь 13 496 грн 93 коп втрат від інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання та 7 438 грн 06 коп три проценти річних від простроченої суми, а також судові витрати (а. с. 1-18).

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 травня 2015 року заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову, у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення трьох процентів річних та збитків від інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання.

Накладено арешт на все рухоме майно та грошові кошти, що знаходяться на рахунках в банківських установах м. Олександрії, що належить ОСОБА_2 (а. с. 34).

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 версеня 2015 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 13 426 грн 93 коп інфляційних збитків, три проценти річних від простроченої суми в сумі 7 438 грн 06 коп та 243 грн 60 коп судового збору.

В іншій частині позову відмовлено (а. с. 69-73).

Вказане ішення набрало законної сили та в апеляційному порядку не оскаржувалось.

На виконання зазначеного рішення представником позивача було отримано виконавчий лист, що підтверджується наявними в матеріалах справи розписками (а. с. 75-76).

Відповідно до інформації автоматизованої системи виконавчого провадження дані щодо стану виконання виконавчого листа справі № 398/1383/15-ц про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 трьох відсотків річних та збитків від інфляції на час прострочення грошового зобов`язання відсутні.

Звертаючись до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 травня 2015 року, ОСОБА_5 посилалась на те, що рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.09.2015 виконано у повному обсязі і згідно інформації з автоматизованої системи виконавчого провадження 25.05.2015 винесено постанову про закінчення виконавчого провадження № 47549328, проте, арешт з майна не знятий.

Відповідно до вимог процесуального закону клопотання про скасування заходів забезпечення позову має бути вмотивованим.

Суд наділений правом скасувати заходи забезпечення позову лише за умови, коли відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

Однак, на підтвердження доводів, викладених в клопотанні про скасування заходів забезпечення позову, суду не надано належних та допустимих доказів про добровільне виконання рішення суду від 08.09.2015 по справі № 398/1383/15-ц, що б свідчило про наявність підстав для скасування арешту, а також не надано доказів, які б підтверджували той факт, що 25.05.2015 було винесено постанову про закінчення виконавчого провадження № 47549328.

У відзиві на апеляційну скаргу стягувач ОСОБА_1 заперечував факт добровільного виконання боржником ОСОБА_2 рішення суду.

При цьому, судом встановлено, що обставини, з урахуванням яких судом було вжито заходи забезпечення позову, продовжують існувати, потреба в забезпеченні позову на даний час не відпала, рішення суду не виконано,а скасування вжитих судом заходів забезпечення може призвести до вчинення дій, що ускладнять або зроблять неможливим виконання рішення суду в подальшому

За таких обставин, враховуючи, що доводи заяви про скасування заходів забезпечення позову на знайшли свого підтвердження, а заявником не надано доказів того, що потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Суд не бере до уваги доводи апеляційної скарги про те, що виконавчий лист на виконання рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.09.2015 не видавався, виконавче провадження не відкривалось, а тому заходи забезпечення позову продовжують діяти лише протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням суду законної сили і лише в разі відкриття виконавчого провадження діють до повного виконання судового рішення, з огляду на таке.

Звертаючись до суду з клопотанням, заявником не надано суду доказів на підтвердження того, що на момент подання заяви, накладений судом арешт на майно боржника не припинив свою дію, а аналіз ч. 7 ст. 158 ЦПК України свідчить про те, що суд наділений правом, а не обов`язком скасувати вжиті заходи забезпечення позову за вмотивованим клопотанням учасників справи.

Крім того, сам факт того, що виконавче провадження не відкривалось не може бути підставою для скасування заходів забезпечення позову.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання.

Оскільки суд першої інстанції постановив ухвалу з додержанням норм процесуального права, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 374,375,376,381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Усатенка В`ячеслава Юрійовича, який представляє інтереси ОСОБА_2 , залишити без задоволення, а ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 листопада 2021 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 07.02.2022.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді А. М. Головань

О. Л. Карпенко