Ухвала

15 червня 2022 року

м. Київ

справа № 759/1382/19

провадження № 61-11331св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи: служба у справах дітей Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, служба у справах дітей Бердянської міської ради Запорізької області,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження заяву ОСОБА_2 про роз`яснення постанови Верховного Суду

від 18 листопада 2020 року та клопотання про доповнення заяви про роз`яснення судового рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 17 грудня 2019 року позов задоволено.

Усунено ОСОБА_1 перешкоди у спілкуванні та вихованні дитини шляхом зобов`язання ОСОБА_2 не чинити перешкод у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визначено ОСОБА_1 такі способи участі у вихованні та спілкуванні із сином ОСОБА_3 шляхом встановлення зустрічей з дитиною за місцем проживання батька за таким графіком:

- перша п`ятниця з 17 год 30 хв до суботи 20 год 30 хв;

- друга неділя з 10 год 00 хв до понеділка 08 год 30 хв;

- третя субота з 10 год 00 хв до неділі 20 год 30 хв;

- четверта п`ятниця з 17 год 30 хв до суботи 20 год 30 хв;

- перша половина усіх навчальних канікул дитини;

- 30 днів спільного відпочинку в зимовий період;

- 30 днів спільного відпочинку в літній період;

- у непарні роки Новий рік (31 грудня) з 20 год 00 хв напередодні свята до 19 год 00 хв наступного дня після свята;

- у парні роки Новий рік (1 січня) з 15 год 00 хв до 20 год 00 хв наступного дня;

- у парні роки 30 травня (день народження дитини) з 14 год 00 хв до 21 год 00 хв наступного дня;

- у непарні роки 30 травня (день народження дитини) з 18 год 00 хв

до 15 год 00 хв наступного дня;

- щороку день народження батька (1 березня), день батька (третя неділя червня щороку), день захисника України (14 жовтня), католицька Пасха, католицьке Різдво (25 грудня) з 18 год 00 хв напередодні свята до 08 год 30 хв наступного дня після свята.

Зобов`язано ОСОБА_2 передавати батькові ОСОБА_1 малолітнього ОСОБА_3

у визначених судом місці, дні та часи побачень. Зобов`язано ОСОБА_1 повертати ОСОБА_2 малолітнього ОСОБА_3 після закінчення часів та днів батька, визначених рішенням.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що між сторонами склалися конфліктні відносини, що не є підставою для обмеження участі батька у вихованні дитини. Визначаючи дні, часи та місця спілкування батька з малолітнім сином, суд першої інстанції врахував висновок органу опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації від 25 вересня 2019 року

та вважав, що такий графік спілкування батька із сином відповідатиме інтересам дитини та її віку.

Постановою Київського апеляційного суду від 24 червня 2020 року рішення Святошинського районного суду м. Києва від 17 грудня 2019 року в частині задоволення позову про усунення ОСОБА_1 перешкод у спілкуванні та вихованні дитини шляхом зобов`язання ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1

у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 17 грудня 2019 року

в частині визначення способу участі батька ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з сином змінено. Визначено ОСОБА_1 спосіб участі у вихованні та спілкуванні

із сином ОСОБА_3 , кожної першої та третьої суботи і неділі місяця

з 11 год 00 хв суботи до 19 год 30 хв неділі. В іншій частині рішення суду залишено без змін.

Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції в частині задоволення позову про усунення ОСОБА_1 перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та відмовляючи у цій частині позову, дійшов висновку, що сторони

до 08 листопада 2018 року проживали разом, а з даним позовом ОСОБА_1 звернувся до суду 22 січня 2019 року, не додавши до позовної заяви жодного доказу на підтвердження того, що відповідач чинить йому перешкоди

у спілкуванні з сином.

Змінюючи спосіб участі батька ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з сином, суд дійшов висновку, що син сторін на час вирішення спору проживає разом

з матір`ю у м. Бердянську, час проїзду потягом з м. Бердянська до м. Києва становить 17 годин, а отже, встановлення способу участі батька, який проживає

у м. Києві, у спілкуванні із сином кожного тижня та зобов`язання ОСОБА_2 передавати дитину батьку за місцем проживання батька не відповідає інтересам малолітньої дитини, яка повинна для зустрічі з батьком кожного тижня приїжджати до м. Києва, а після закінчення зустрічі - повертатися

до м. Бердянська, проводячи у потягах 34 години.

Додатковою постановою Київського апеляційного суду від 10 липня 2020 року клопотання ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення суду задоволено частково. Прийнято додаткову постанову, якою з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнено судовий збір у розмірі 1 152,60 грн.

Постановою Верховного Суду від 18 листопада 2020 року постанову Київського апеляційного суду від 24 червня 2020 року змінено, абзац третій її резолютивної частини викладено в такій редакції:

«Визначити спосіб участі ОСОБА_1 у спілкуванні із сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та його вихованні:

1) можливість зустрічей кожної першої і третьої суботи та неділі

з 11 год 00 хв суботи до 19 год 30 хв неділі за місцем проживання дитини

з матір`ю;

2) можливість спільного відпочинку один календарний тиждень влітку

та один календарний тиждень в зимовий період під час відпустки батька без присутності або у присутності матері дитини;

3) можливість спілкування засобами телефонного та електронного зв`язку

з урахуванням режиму дня, що забезпечує гармонійний і здоровий розвиток дитини;

4) можливість спільного святкування у непарні роки наступних свят: Новий рік (31 грудня) з 20 год 00 хв до 19 год 00 хв наступного дня після свята, Різдво Христове (7 січня), Пасха (Великдень), Трійця;

5) можливість спільного святкування дня народження батька (1 березня).»

В іншій частині постанову Київського апеляційного суду від 24 червня 2020 року залишено без змін.

Додаткову постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2020 року залишено без змін.

ОСОБА_2 у грудні 2020 року звернулася до Верховного Суду із заявою про роз`яснення постанови Верховного Суду від 18 листопада 2020 року

та клопотанням про доповнення заяви про надання роз`яснення.

Ухвалою Верховного Суду від 17 лютого 2021 року у задоволенні заяви

ОСОБА_2 про роз`яснення постанови Верховного Суду від 18 листопада

2020 року відмовлено.

Касаційний суд дійшов висновку, що підстави для роз`яснення постанови Верховного Суду від 18 листопада 2020 року немає, постанова викладена чітко, зрозуміло та є вмотивованою.

У січні 2022 року ОСОБА_2 повторно звернулась до Верховного Суду із заявою про роз`яснення постанови Верховного Суду від 18 листопада 2020 року.

На обґрунтування заяв посилається на те, що батько дитини - ОСОБА_1 після закінчення часу для спілкування на час зимової відпустки рішення суду

не виконав, дитину матері не повернув. Просила надати роз`яснення, зокрема, щодо того, у якій частині рішення Святошинського районного суду м. Києва

від 17 грудня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 червня 2020 року залишено без змін постановою Верховного Суду від 18 листопада

2020 року, а також чи зобов`язаний ОСОБА_1 повертати матері ОСОБА_2 малолітнього ОСОБА_3 після закінчення часів та днів батька, визначених цим рішенням.

Відповідно до статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця

в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову

у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу.

Зі змісту зазначеної статті вбачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Таким чином, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків,

що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення,

а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно

та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін

у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене

до виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Судове рішення, яке просить роз`яснити ОСОБА_2 , є мотивованим, чітким

та зрозумілим і не містить варіантів різного тлумачення резолютивної частини, яка викладена чітко, доступно і не є суперечливою.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне відмовити

в задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз`яснення постанови Верховного Суду

від 18 листопада 2020 року.

Колегія суддів звертає увагу ОСОБА_2 , що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства (частина перша та друга статті 44 ЦПК України). Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четверта статті 44 ЦПК України).

Крім того, 25 травня та 03 червня 2022 року до Верховного Суду надійшли клопотання ОСОБА_2 у яких вона просила долучити нові докази до заяви про надання роз`яснення судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи

у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Ураховуючи зазначені положення суд касаційної інстанції немає правових підстав для прийняття нових письмових доказів та долучення їх до матеріалів касаційного провадження на стадії перегляду справи в касаційному порядку.

Керуючись статтею 271, 400 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз`яснення постанови Верховного Суду від 18 листопада 2020 року відмовити.

У задоволенні клопотань ОСОБА_2 про долучення доказів

до заяви про надання роз`яснення судового рішення відмовити.

Додані до клопотання документи повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:М. Є. Червинська С. Ю. Бурлаков А. Ю. Зайцев Є. В. Коротенко В. М. Коротун