Справа №760/6283/22
Провадження №2-н/760/173/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2022 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ТВК-2000» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,

В С Т А Н О В И В:

ОСББ «ТВК-2000» звернулося до Солом`янського районного суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСББ «ТВК-2000» суми заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг в розмірі 9020,76 грн та покласти судові витрати на відповідача.

Ознайомившись із поданою заявою, вважаю, що у видачі судового наказу слід відмовити з наступних підстав.

Згідно з ч.3 ст.19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Керуючись ч.1, ч.3 ст.163 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником. До заяви про видачу судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника; копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Також, відповідно до ч.1 ст.164 ЦПК України за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Відповідно до пп.4-1 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду заяви про видачу судового наказу передбачена ставка судового збору в сумі 0,1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01 січня 2022 року становить 248,10 грн.

До заяви про видачу судового наказу додано платіжні доручення №761 від 14 червня 2019 року про сплату судового збору у сумі 192,10 грн та №765 від 14 червня 2019 року про сплату судового збору у сумі 192,10 грн. При цьому у відомостях про призначення платежу зазначено - «судовий збір за вдачу судового наказу, Солом`янський районний суд міста Києва».

Проте, судом встановлено, що вказані суми судового збору не зараховані до спеціального фонду державного бюджету.

А тому, заяву подано з порушенням вимог ст.163 ЦПК України, оскільки заявником не додано належного доказу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 248,10 грн.

Відповідно до п.1 ч.1 та ч.2 ст.165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу. Про відмову у видачі судового наказу суддя постановляє ухвалу не пізніше десяти днів з дня надходження до суду заяви про видачу судового наказу.

Враховуючи викладене, необхідно відмовити ОСББ «ТВК-2000» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг на підставі п.1 ч.1 ст.165 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 19, 160, 163, 164, 165 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «ТВК-2000» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Солом`янський районний суд міста Києва. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Солом`янського

районного суду міста Києва Н.М. Аксьонова