Справа № 234/789/22
Провадження № 2/234/1423/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31 січня 2022 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Заборський В.О., перевіривши відповідність вимогам Цивільного процесуального кодексу позовної заяви ОСОБА_1 до Першої слов`янської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

26.01.2022 року до Краматорського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Першої слов`янської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 1) земельну ділянку площею 0,0880га, кадастровий номер :04:004:0453, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; 2) земельну ділянку площею 0,0440 га, кадастровий номер :04:004:0526, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ; 3) житловий будинок «А-2» загальною площею 582,40 кв. м, в тому числі жилої 240.90 кв. м. гараж «Б», генераторну «В», огорожу № 2, 3, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ; 4) житловий будинок «А-1» загальною площею 62,20 кв. м, в тому числі жилої 11,00 кв. м, бесідку «Б», вольєр «В», басейн «Г», огорожу, що розташовані за адресою : АДРЕСА_2 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_2 , який проживав за адресою: АДРЕСА_3 . Спадкодавець 24.02.2009 року майно, яке складається із двох земельних ділянок та двох житлових будинків заповів позивачці. 16.11.2011 року, у встановлений законом строк, позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до державного нотаріуса Першої макіївської державної нотаріальної контори Макарової Н.І., де і була заведена спадкова справа №829/2011. Однак в силу життєвих обставин свідоцтва про право на спадщину позивач не отримала, а в липні 2014 року, після початку бойових дій у м. Донецьку, вона з сім`єю переїхала до м. Києва, де перебуває до теперішнього часу. 01.10.2019 року позивач звернулася до Першої слов`янської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, але 24.10.2019 року отримала постанову державного нотаріуса Макарової Н.І. про відмову у вчиненні нотаріальних дій, обґрунтовану тим, що для видачі свідоцтва про спадщину потрібна заведена Першою макіївської державною нотаріальною конторою спадкова справа №829/2011 до майна ОСОБА_2 , яка залишилася на непідконтрольній території.

Провадження у справі не може бути відкрито у зв`язку з тим, що в порушення пункту 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві не викладені всі обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зокрема не вказано на підставі якого права спадкування, за законом або за заповітом, позивач ОСОБА_1 зверталася 16.11.2011 року до Першої макіївської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , враховуючи наявності заповітів ОСОБА_2 ; не вказано чи є інші спадкоємці до майна ОСОБА_2 , які мають право або прийняли спадщину, в тому числі обов`язкову частку у спадщині. Також, не зазначені обставини, з огляду на які позивач 01.10.2019 року звернулася до Першої слов`янської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом, а не за заповітом.

Крім того, частиною 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема докази, на підставі яких визначена ціна позову 2233,00 грн., яка відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України визначається вартістю майна, і у зв`язку з чим неможливо визначити дійсний розмір суми судового збору.

Позивачем долучено до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору у сумі 992,40 грн., однак відповідно до положень ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8 липня 2011 року, який набрав чинності 1 листопада 2011 року (із змінами та доповненнями), ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

З огляду на відсутність оцінки спадкового майна на час звернення до суду, до якого входить два будинки та дві земельні ділянки, враховуючи загальну вартість будинків АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 згідно Технічних паспортів, яка становить 2249875,00 грн. (1716072,00 грн. + 533803,00 грн.), вважаю за необхідне попередньо визначити розмір судового збору у розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 12405,00 грн..

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків, а саме: висвітлити зазначені в ухвалі обставини та докази, якими обґрунтовуються позовні вимоги, та надати квитанцію про доплату судового збору у розмірі 11412,60 грн. (12405,00 грн. 992,40 грн.).

Також, вважаю за необхідне звернути увагу позивача на ту обставину, що вона ставить свої вимоги до Першої слов`янської державної нотаріальної контори, яка не є належним відповідачем у даній справі, оскільки нотаріуси не відносяться до суб`єктів матеріальних відносин, які лежать в основі вчинення нотаріальних дій. Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасників нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення. Таким чином, нотаріус не є відповідачем у спорах, що виникають із цивільних відносин, пов`язаних з нотаріальною дією.

Дана позиція висловлена у п. 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування»: «У справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі».

Згідно з положеннями статті 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Саме на позивачеві лежить обов`язок довести, що саме йому належить оспорюване право, а вказаний ним відповідач зобов`язаний виконати покладений на нього законом або договором обов`язок.

За приписами статті 51 ЦПК України суд першої інстанції може залучити до участі у справі співвідповідача або замінити первісного відповідача належним відповідачем лише за клопотанням позивача, а пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першої слов`янської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом строку, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали.

У разі якщо у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Краматорського міського суду В. О. Заборський