У Х В А Л А

18 серпня 2022 р.м.Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі головуючого судді Медяної Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Невмиваки Я.І.,

провівши відкрите судове засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ реальної частки житлової квартири, що є у спільній частковій власності,

в с т а н о в и в:

В провадженні суду знаходиться дана цивільна справа.

У судовому засіданні судом встановлено, що позовну заяву подано з порушенням вимог ст. 175 та ст.177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п.2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Звертаючись до суду з даною позовною заявою, позивач просить стягнути з відповідача грошову компенсацію вартості різниці між ідеальною часткою квартири та в натурі у сумі 220547,25 грн.

У супереч наведеним нормам ЦПК України, позивачем у позові не зазначено ціну позову.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості на час подання позову.

Документом, який підтверджує вартість майна та виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Однак у позовній заяві не вказано та не обґрунтовано вартість предмета позову, а саме: частки квартири АДРЕСА_1 , а саме: кімнати, яка позначена на плані в технічному паспорті під №9 загальною площею 17,6 м. кв., балкон, який позначений на плапні в технічному паспорті під № 1, загальнорю площею 2,4 кв.м., санвузла, який позначений на плані в технічному паспорті під № 8 загальною площею 4,8 м. кв. на час звернення позивача до суду з даною позовною заявою, не зазначено доказів, які підтверджують дійсну вартість спірного майна на час подачі позову, натомість на підтвердження позовних вимог позивачем надано висновок про вартість оцінки квартири за адресою: АДРЕСА_2 від 08.08.2022.

Суд, дослідивши вказаний звіт про оцінку майна вважає, що він не може виступати в якості доказу, яким позивач обґрунтовує позовні вимоги, оскільки у вказаному звіті зазначено вартість усієї квартири, а не приміщень, які позивач просить виділити в натурі. Крім цього, даний звіт не дає можливості визначити розмір грошової компенсацію вартості різниці між ідеальною часткою квартири та в натурі.

За вказаних обставин суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, яку необхідно сплатити позивачу за вимогу майнового характеру.

З огляду на викладене, позивачу для визначення ціни позову слід долучити до позовної заяви оцінку вартості майна, яке він просить виділити йому в натурі, а також вартості належної йому ідеальної частки станом на час звернення до суду, яка підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності.

Також суд звертає увагу, що у разі виконання позивачем вимог даної ухвали, позивачу необхідно буде сплатити судовий збір, який буде відповідати вимогам ЗУ «Про судовий збір», а саме 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, як вбачається з позову, окрім вимоги про стягнення з відповідача грошової компенсації вартості різниці між ідеальною часткою квартири та в натурі, позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру: про виділення в натурі у житловій квартирі за адресою: АДРЕСА_2 : кімнату, яка позначена на плані в технічному паспорті під №9 загальною площею 17,6 кв. м.; балкон, який позначено на плані в технічному паспорті за №1 загальною площею 2,4 кв. м.; санвузол, який позначено на плані в технічному паспорті за №8 загальною площею 4,8 кв.м; про зобов`язання ОСОБА_1 обладнати окремий вихід з кімнати, яка позначена на плані в технічному паспорті під № НОМЕР_1 у житловій квартирі за адресою:

АДРЕСА_2 по узгодженню з органами місцевого самоврядування, через балкон, який позначений на плані технічного паспорту під №1 та про зобов`язання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не чинити перешкод один одному в користуванні належному ім. в натурі на праві приватної власності житлом.

Згідно п. п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру,яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2022 становить 2481,00 грн.

Таким чином, позивачу при подачі даної позовної заяви потрібно сплатити 2977,20 грн. судового збору, тобто по 992,40 грн. за кожну вимогу немайнового характеру, окрім вказаного вище судового збору за вимогу майнового характеру, який буде відповідати вимогам ЗУ «Про судовий збір», а саме 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та яка буде ґрунтуватися на наданій позивачем оцінці майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Щодо твердження позивача, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13. ч. 1 ст. 15 ЗУ «Про судовий збір», суд зазначає наступне.

Відповідно доп.13.ч.1ст.15 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справив усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах,пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Оскільки правовідносини, що виникають з приводу виділ реальної частки житлової квартири, що є у спільній частковій власності не стосуються порушених прав учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності, Героїв України, суд вважає що позов у даній справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій, а тому підстави для звільнення позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання даної позовної заяви відсутні.

Аналогічну правову позицію викладено в ухвалі Верховного суду України від 22.04.2021 у справі №700/301/20 (провадження № 61-5407ск21).

Згідно з ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки судом після відкриття провадження у справі було виявлено недоліки позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу даної ухвали.

Суд вважає за доцільне роз`яснити, що відповідно до ч. ч. 12, 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, в іншому випадку, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 353, 354 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ реальної частки житлової квартири, що є у спільній частковій власності залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі усунення недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, суд продовжує розгляд справи. У разі не усунення недоліків у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: