Справа №672/992/21
Провадження №2/672/43/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2022 року м. Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Шинкоренка С.В., за участю секретаря Терещук Н.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городку, без повідомлення сторін, в ході розгляду цивільної справи №672/992/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення трьох відсотків річних,

заяву про відвід судді

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення трьох відсотків річних.

Судове засідання у справі призначене на 04.02.2022 року о 10.00 год.

03.02.2022 року на адресу суду надійшла заява від відповідача про відвід головуючого у справі з тих підстав, що останній є упередженим, зустрічався із позивачем та його представником з приводу розгляду вказаної справи та уже розглядав аналогічний спір.

На підставі вищевказаного, відповідач приходить до висновку про наявність підстав для відводу головуючого у справі.

Дослідивши подану заяву про відвід, суд приходить до такого висновку.

П.5 ч.1 ст.36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу та підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала (ч.5 ст.40 ЦПК України).

З врахуванням того, що на даний час в штаті Городоцього районного суду перебуває двоє суддів, суд вважає за можливе здійснити розгляд даної заяви у даному складі суду.

Питання про відвід вирішується невідкладно.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді (ч.7,8 ст.40 ЦПК України).

На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне розглянути заяву про відвід судді в день її надходження, без виклику учасників справи.

Щодо суті заяви про відвід судді.

З поданої заяви про відвід судді Шинкоренка С.В. вбачається, що відповідач, зокрема, посилається на те, що головуючий мав зустрічі з представником позивача та позивачем у даній справі і у нього є підозра що між вказаними особами є домовленість про задоволення позову.

Суд приходить до висновку про безпідставність таких тверджень, які не мають під собою жодного підгрунття.

В той же час, факт появи в суді та спілкування у процесуальний спосіб із головуючим представника позивача Флиса В.В. дійсно може мати місце, оскільки у провадженні головуючого є інші справи, у яких відбуваються судові засідання та вказаний представник приймає участь.

Так само, безпідставними є твердження відповідача що головуючий розглядав вже аналогічний спір, оскільки при цьому відповідач посилається на факт розгляду скарги ОСОБА_1 на поновлення строку для подання скарги на постанову державного виконавця про закінчення виконавчого провадження, що за жодних обставин не є аналогічним спором.

Практикою Європейського Суду з прав людини напрацьовано критерії, які мають враховуватись при оцінці неупередженості судді.

Так, у рішенні ЄСПЛ у справі «П`єрсак проти Бельгії» зазначено, що не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи, схильності, її відсутність, чи навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу…тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений».

Таким чином, на основі зазначеного вище можна зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти.

Щодо суб`єктивної складової цього поняття слід зазначити, що у справі «Хаушильд проти Данії» зазначено, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Не бере до уваги суд і інші твердження, які висловлює відповідач у поданій заяві, оскільки вони жодним чином не підтверджені і не містять будь-яких відомостей, які б могли, хоча б теоретично слугувати підставою для відводу судді.

Керуючись ст.ст.36, 40, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 , про відвід судді Шинкоренка Сергія Володимировича відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: