Справа № 177/501/22
Провадження № 2/177/473/22
У Х В А Л А

13.06.2022 м. Кривий Ріг

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Суботіна С. А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП ПРЕМІУМ ГРУП» про визнання трудових відносин припиненими, зобов`язання видати наказ про звільнення, проведення розрахунку та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 31.05.2022 звернулася до суду з указаним позовом та просила визнати припиненими трудові відносини з ТОВ «ОЛІМП ПРЕМІУМ ГРУП» на підставі трудового договору № OLMP-LLC-04/22 від 10.02.2022 з 12.05.2022, на підставі ст. 39 КЗпП, у зв`язку з порушенням відповідачем законодавства про працю; зобов`язати відповідача видати позивачу наказ про її звільнення з посади головного бухгалтера з 12.05.2022, на підставі ст. 39 КЗпП, у зв`язку з порушенням відповідачем законодавства про працю; стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість по заробітній платі з урахуванням індексації за період з 01.04.2022 по 12.05.2022 у розмірі 17523,68 грн, компенсацію за невикористану відпустку у розмірі 2492,10 грн, вихідну допомогу у розмірі 382503,96 грн., а всього 58266,74 грн.; стягнути з відповідача на корись позивача середній заробіток за час затримки розрахунку за період з 12.05.2022 по день фактичного розрахунку та моральну шкоду у розмірі 200000,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Ухвалою суду від 02.06.2022 указану позовну заяву залишено без руху через її невідповідність вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

До суду 10.06.2022 від позивача надійшла заява, відповідно до якої, на виконання ухвали суду від 02.06.2022 надано клопотання про відстрочення сплати судового збору та копію виписки з амбулаторної картки МЦ «Мрія» від 02.10.2021.

Ознайомившись зі змістом заяви від 10.06.2022, суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При зверненні до суду з указаним позовом, до сплати підлягає судовий збір за вимогу немайнового характеру - 992,40 грн (про визнання трудових відносин припиненими та зобов`язання видати наказ) та за декілька вимог майнового характеру, - у розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (вихідна допомога 38250,96 грн + середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (сума позивачем не визначена) + моральна шкода 200000,00 грн).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Отже, на підставі ст. 4, ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», до сплати позивачем при зверненні до суду з позовною заявою та вимогами майнового та немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 3374,90 грн (992,40 грн за вимогу немайнового характеру + 2382,50 грн = 1 % від ціни позову за вимогу майнового характеру) з подальшою доплатою (середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (сума позивачем не визначена).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Однак, на підтвердження скрутного матеріального становища позивачем надано копію виписки з амбулаторної картки МЦ «Мрія» від 02.10.2021 про проведене лікування, у той час, як з позовом ОСОБА_1 звернулася до суду 31.05.2022, тобто після спливу більш ніж шестимісячного терміну. Інших доказів скрутного матеріального становища позивачем не надано.

Однак, суд зауважує, що вказана довідка сама по собі не свідчить про відсутність інших доходів у позивача , а також не відображає його майновий стан та неможливість сплати судового збору.

Статтями 80, 81 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 надано роз`яснення, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Європейський суд з прав людини вказав, що оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005).

У той же час, позивач є особою працездатного віку, даних, що за станом здоров`я вона не може працювати немає, не надано належних та достатніх доказів того, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, що визначено п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (3374,90 грн (992,40 грн за вимогу немайнового характеру + 2382,50 грн = 1 % від ціни позову за вимогу майнового характеру) з подальшою доплатою (середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (сума позивачем не визначена)).

Будь-яких інших доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, а саме розміру реального доходу, прибутку, рухомого/нерухомого майна, довідок з Пенсійного фонду України, тощо, які б могли слугувати підставою для відстрочення/розстрочення, зменшення/звільнення від сплати судового збору, позивачем не надано.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а тому суд не може надавати привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін, з огляду на що, вважаю, що клопотання позивача про відстрочення суми судового збору, є передчасним, у зв`язку з чим, до задоволення не підлягає.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 127 ЦПК України, про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Оскільки зазначені в ухвалі суду від 02.06.2022 недоліки позовної заяви не усунуто в повному обсязі, а саме, позивачем не сплачено судовий збір, не надано доказів для звільнення від його сплати, так само, як і для відстрочення, суддя приходить до висновку про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви та встановлює додатковий строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали, упродовж якого позивач має податки належні докази щодо наявності/відсутності загальної суми отриманих виплат (доходів) за 2021-2022 роки за даними Управління соціального захисту населення, Державного центру зайнятості, Пенсійного фонду України, тощо, що б надавало об`єктивну можливість оцінити фінансовий стан позивача для подальшого вирішення питання про відстрочення/розстрочення, зменшення/звільнення від сплати судового збору або ж, сплати судовий збір та надати оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 3374,90 грн, який необхідно сплатити за наступними реквізитами рахунку:

Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/м.Кр.Рiг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0004577

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Окрім того, інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена, зокрема, на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Криворізького районного суду Дніпропетровської області за посиланням: https://kv.dp.court.gov.ua/sud0420/gromadyanam/sudzbir/

Оригінал квитанції про сплату судового збору подати до суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Продовжити строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 02.06.2022 про залишення без руху, надавши позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк, заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: