У Х В А Л А

Іменем України

31 січня 2022 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Микитюк А.В.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 на дії Головного державного виконавця Деснянського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) Попик Ольги Василівни, стягувач: ПАТ КБ «ПриватБанк», -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою щодо визнання дій головного державного виконавця Деснянського ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) Попик О.В. про арешт коштів боржника неправомірними; скасування постанови головного державного виконавця Деснянського ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) Попик О.В. про арешт майна боржника від 09.11.2018 р., в частині накладення арешту на грошові кошти, що надходять ТОВ «Епіцентр К» як заробітна плата ОСОБА_1 , на рахунок № IBAN НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Альфа-Банк»; зобов`язати Деснянський ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) зняти арешт з зарплатного карткового рахунку фізичної особи № IBAN НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Альфа-Банк» на ім`я ОСОБА_1 .

В обґрунтування скарги зазначав, що державним виконавцем накладено арешт на заробітну плату та пенсію заявника, що є єдиним джерелом його доходу, внаслідок чого заявник на даний час позбавлений можливості купувати продукти харчування, необхідні ліки, сплачувати житлово-комунальні послуги. Таким чином, на підставі викладених обставин, заявник звернувся до суду із вищевказаною скаргою.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 18.01.2022 року прийнято скаргу до розгляду та призначено судове засідання в справі.

Заявник та його представник у судовому засіданні вимоги скарги підтримали, просили задовольнити.

Головний державний виконавець Деснянського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) Попик О.В. до суду не з`явилась, в ході розгляду справи державним виконавцем Попик О.В. було надано суду матеріали виконавчого провадження.

Представник стягувача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи сповіщався належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 450 ЦПК України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути скаргу на підставі наявних письмових доказів.

Дослідивши письмові матеріали скарги, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно зі ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Судом встановлено, що 05.04.2017 року Деснянським районним судом м. Києва було видано виконавчий лист № 754/12711/16-ц щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» суму заборгованості в розмірі 19 819, 08 грн.

02.06.2017 державним виконавцем Деснянського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) Перепелицею А.В. було відкрито виконавче провадження № 54061501 щодо примусового виконання вищевказаного виконавчого листа.

02.06.2017 державним виконавцем направлено запит до ПФУ та ДПС з метою отримання інформації про джерела доходів боржника.

Згідно відповіді ПФУ та ДПС інформацію про джерела доходів боржника не знайдено.

В ході проведення виконавчих дій державним виконавцем регулярно направлялись запити до ДПС та ПФУ з метою отримання інформації про джерела доходів боржника та до МВС з метою отримання інформації про зареєстровані за боржником транспортні засоби.

Згідно відповіді МВС транспортних засобів за боржником не зареєстровано.

07.06.2017 державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника, копію якої направлено до відповідних установ для виконання.

Того ж дня, на адресу боржника направлена вимога, якою зобов`язано ОСОБА_1 з`явитись до державного виконавця та надати підтвердження виконання рішення суду.

09.11.2018 державним виконавцем, керуючись вимогами ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», винесено постанову про арешт коштів боржника, копію якої направлено до фінансових установ для виконання та боржнику до відома.

Виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом.

У зв`язку із відсутністю зареєстрованого за боржником майна, на яке можливо звернути стягнення, відсутністю коштів на рахунках та відсутністю інформації про джерела доходів боржника 20.05.2020 державним виконавцем відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження» винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу.

Відповідно до ч. 1, абз 1 ч. 2, абз. 1 ч. 10 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

У порядку, встановленому цією статтею, виконавець, в провадженні якого знаходиться виконавче провадження, за заявою стягувача чи з власної ініціативи може накласти арешт на грошові кошти, які перебувають на рахунках (вкладах) чи на зберіганні у банках, інших фінансових установах і належать особі, яка має заборгованість перед боржником, яка підтверджена судовим рішенням, яке набрало законної сили.

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 48 Закону забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Частиною 3 ст. 52 Закону передбачено, що не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 59 Закону передбачено, що підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Частиною 3 ст. 59 Закону передбачено, що у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Як встановлено судом, рахунок № ІВAN НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Альфа-Банк», на який накладено арешт відповідно до постанови державного виконавця є рахунком, на який зараховується заробітна плата ОСОБА_1 .

Рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою, відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 27.06.19.у справі № 916/73/19, від 10.10.19 № 916/1572/19.

Враховуючи те, що зазначений вище рахунок є рахунком, на який зараховується заробітна плата скаржника та на який, згідно Закону, арешт не накладається, суд дійшов висновку з огляду на викладене, дотримуючись принципу пропорційності, право заявника має бути захищено шляхом зобов`язання Деснянського ВДВС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) зняти арешт з зарплатного карткового рахунку фізичної особи № ІВAN НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Альфа-Банк» на ім 'я ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Згідно частини другої статті 451 ЦПК України у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Враховуючи встановлені обставини справи та наведені вище норми законодавства суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення скарги боржника.

Керуючись ст. ст. 259, 268, 354, 450-451 ЦПК України, ст. ст. 48, 56, 59 Закону України «Про виконавче провадження», -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Зобов`язати Деснянський ВДВС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) зняти арешт з зарплатного карткового рахунку фізичної особи № ІВAN НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Альфа-Банк» на ім 'я ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

В задоволенні інших вимог скарги - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали суду виготовлено 02.02.2022.

Суддя: