Справа № 368/691/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" червня 2022 р. Кагарлицький районний суд Київської області

В складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Балацька В.В.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик Київської області в залі суду заяву про відвід судді Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко Ірині Іванівні, яка подана представником відповідача ОСОБА_1 , - адвокатом Жаботенко Інною Вікторівною в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів в твердій грошовій сумі, суд, -

В С Т А Н О В И В :

02.07.2020 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів в твердій грошовій сумі, (а.с., 1 - 2), в прохальній частині якої позивач просить суд винести рішення, на підставі якого:

- Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на її користь аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в твердій грошовій сумі у розмірі 6000 (шість тисяч) грн., щомісячно, з моменту отримання звернення до суду з цим позовом до досягнення дитиною повноліття.

02.07.2020 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання даної справи була визначена суддя Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І., ( а.с., 12).

03.07.2020 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 187 - 192, 260, 261, 274, 353 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, прийнято процесуальне рішення про слухання даної справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, ( а.с., 14 - 15).

23.07.2020 року Кагарлицьким районним судом винесено заочне рішення, (а.с., 22 - 24), на підставі якого:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів : твердій грошовій сумі - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації с. Музиківка Білозірського району Херсонської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , аліменти на утримання малолітньої дитини - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у твердій грошовій сумі в розмірі 6000 (шість тисяч), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 02.07.2020 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації с. Музиківка Білозірського району Херсонської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів за один місяць.

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

05.11.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла заява відповідача про перегляд заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 23 липня 2020 року по справі № 368/691/20, (а.с., 39 - 45).

05.11.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява про відвід судді Шевченко І.І., ( а.с., 56 - 60).

05.11.2021 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання даної справи в частині перегляду заочного рішення була визначена суддя Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І., ( а.с., 63).

17.11.2021 року Кагарлицьким районним судом Київської області заява про перегляд заочного рішення була залишена без розгляду та надано стороні відповідача строк на усунення недоліків, допущених при поданні заяви про перегляд заочного рішення суду, ( а.с., 64).

28.12.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла уточнена заява про перегляд заочного рішення суду, ( а.с., 68 - 71).

04.01.2022 року Кагарлицьким районним судом Київської області винесено ухвалу, ( а.с., 80), згідно якої призначено до судового розгляду заяву про перегляд заочного рішення на 09 год. 00 хв. 28.01.2022 року.

28.01.2022 року слухання справи відкладено на 14 год. 00 хв. 22.02.2022 року в зв`язку з клопотанням представника позивача ОСОБА_2 , - адвоката Клапчука Ф.П., (а.с., 94).

22.02.2022 року справа була знята з розгляду в зв`язку з зайнятістю головуючої судді Шевченко І.І. в кримінальній справі № 375/57/22, призначено наступне судове засідання на 13 год. 30 хв. 17.03.2022 року, ( а.с., 105).

17.03.2022 року слухання справи відкладено на 10 год. 00 хв. 10.05.2022 року в зв`язку з неявкою сторін, ( а.с., 112).

10.05.2022 року слухання справи не відбулося.

25.05.2022 року слухання справи призначено на 09 год. 00 хв. 01.06.2022 року, ( а.с., 133).

01.06.2022 року Кагарлицьким районним судом Київської області винесено ухвалу, ( а.с., 139), на підставі якої:

- Вважати необгрунтованою заяву представника заявника (відповідача) - ОСОБА_1 адвоката Жаботенко Інни Вікторівни про відвід судді Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І.

- Передати заяву представника заявника (відповідача) - ОСОБА_1 адвоката Жаботенко Інни Вікторівни про відвід судді Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І. по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів у твердій грошовій сумі до канцелярії суду для визначення судді в порядку ч. 1ст. 33 ЦПК України, який буде розглядати цю заяву про відвід.

03.06.2022 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання даної справи в частині відводу судді Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І. був визначений суддя Кагарлицького районного суду Київської області Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/691/20, провадження № 2 - ві/368/1/22.

Слухання справи в частині вирішення питання відводу судді було призначено на 15 год. 00 хв. 13.06.2022 року.

В судове засідання, яке відбулося 13.06.2022 року, позивач ОСОБА_2 не з`явилася, хоча була повідомлена суждом належним чином про день, час та місце слухання справи.

В судове засідання, яке відбулося 13.06.2022 року, представник позивача ОСОБА_2 , - адвокат Клапчук Ф.П., - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та мцсце слухання справи.

В судове засідання, яке відбулося 13.06.2022 року, відповідач ОСОБА_1 не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

В судове засідання, яке відбулося 13.06.2022 року, представник відповідача ОСОБА_1 , - адвокат Жаботенко І.В., - не з`явилася, хоча повідомлялася судом належнитм чином про день, час та місце слухання справи.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині заяви про відвід судді Шевченко І.І., - задовольнити, - шляхом винесення судового рішення, як окремого процесуального документу, - у виді ухвали, - з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм права:

- так, представником відповідача відвід судді Шевченко І.І. обгрунтовується наступним:

- під час перегляду стороною відповідача інформації, що знаходиться на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції виявилось, що позивач - ОСОБА_2 працює у Кагарлицькому районному судді Київської області на посаді секретаря судового засідання.

Також, під час перегляду у Єдиному державному реєстрі судових рішень, який знаходиться у відкритому доступі безліч ухвал, рішень, постанов Кагарлицького районного суду Київської області в складі головуючої судді Шевченко І.І., з`ясувалось, що ОСОБА_2 входить до складу суду під головуванням судді Шевченко І.І., тому, наявність службових стосунків між посадовими особами є об`єктивною обставиною, що може викликати суб`єктивні сумніви у сторін в об`єктивності та неупередженості головуючого судді у даній справі.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обгрунтованість. Питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України - суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України га практик) Європейського суду з прав людини як джерело права.

Положеннями п. 1 ст. 6 «Конвенції про захист прав людини та основних свобод» встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Чинним законодавством визначені певні обставини, які виключають участь в розгляді справи судді.

Так, ч. 1 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» регламентовано, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на підставі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини мас визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивною критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Відповідно до п. 1.1 та 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді, що схвалені резолюцією № 2006/23 Економічної та Соціальної ради ООН від 27.07.2006. суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого по стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь- якої сторони та маючого на меті будь-які цілі. Суддя повинен впни самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

Згідно з п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: "Ніхто не може бути суддею у власній справі". Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним віл будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від нього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Визначаючи, чи є суд незалежним, ЄСПЛ звертає увагу й на ті зовнішні ознаки незалежності, що можуть стосуватися навіть гіпотетичної можливості впливу на суд. Існування самої лише можливості зовнішнього впливу на суд ЄСПЛ іноді визнає достатнім, щоб поставити під сумнів незалежність суду (справи "Бєлілос проти Швейцарії" та "Очолан проти Туреччини") і застерігає, що навіть самі лише сумніви "розсудливого спостерігача" в тому, що суд незалежний та неупереджений, можуть мати певне значення в розумінні забезпечення громадянами права на справедливий суд (справи "Ферантелі та Сантанджело проти Італії", "Хаусчілд проти Данії" та "Веттштайн проти Швейцарії").

Рішенням від 09.11.06 року Європейського суду з прав людини / справі 'Білуга проти У країни», від 28.10.98. у справі «Ветштан проти Швейцарії», визначено, що важливим питанням є довіра, яку суди мають вселяти у громадськість в демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави дія підозри у недостатній неупередженості, має брати самовідвід або бути відведений.

Такою обставиною в даному випадку є конфлікт інтересів, передбачений Законом України «Про запобігання корупції».

Так, ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» визначені терміни, які мають бути враховані при вирішенні питання щодо наявності або відсутності реального або потенційного конфлікту інтересів, а саме:

- близькі особи - особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких із суб`єктом не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі, а також - незалежно від зазначених умов - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід. баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням згаданого суб`єкта;

- потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватною інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях, які мають бути враховані при вирішенні питання щодо наявності або відсутності реального або потенційного конфлікту інтересів.

Аналіз норм Закону України «Про запобігання корупції» дозволяє зробити висновок, що наявність у судді приватного інтересу приводить до виникнення потенційного чи реального конфлікту інтересів.

Суд, розглянувши вищевказані доводи сторони відповідача щодо необхідності відводу судді Шевченко Ірини Іванівни від участі в даній справі, - вважає їх обгрунтованими, логічними, та такими, які заслуговують на увагу, з огляду, перш за все, на ту обставину, що позивачка по даній справі, - ОСОБА_2 є секретарем судових засідань у судді Шевченко І.І., що, звісно, на думку суду, - тягне за собою задоволення відводу судді, так як суд вважає, що як у сторони відповідача, так і у сторонньої особи обгрунтовано виникають сумніви у тому, що суддя, в провадженні якої перебуває цивільна справа, може винести неупереджене рішення в справі, де однією із сторін, - в даному випадку - позивачем, - є секретар судових засідань цієї ж судді.

Суд вважає, що в даному випадку сумнів у неупередженості судді у сторони відповідача є обгрунтованим, який грунтується як на загальноприйнятих нормах людської моралі, а також такий сумнів підпадає під поняття «підстава для відводу судді» в розумнінні ст. 36 ЦПК України, що тягне за собою застосування наступних норм права (як Національного, так і Європейського):

- згідно п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є і обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 р., об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й у всіх процесуальних діях, що супроводжують його прийнятті.

Відповідно до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи у тому випадку коли, у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Суд наголошує в даному випадку, що у стороннього спостерігача та у сторони відповідача обгрунтовано виникають сумніви в неупередженості судді, яка є головуючою по даній справі.

Згідно із п. 2 ч. 3 ст. 2 ЦПК України одним із принципів цивільного судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

Згідно ст. 10-13 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що вс тановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду па обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчиненнн процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно, в даному випадку підставою для відводу судді Шевченко Ірини Іванівни слугує п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, - обставина, що викликає сумнів в сторони позивача в його неупередженості при розгляді даної справи.

Отже, як вбачається з матеріалів справи, у сторони відповідача (представника відповідача) існує усталене, непохитне враження про упередженість судді Шевченко І.І. щодо розгляду даної цивільної справи, яка сторона відповідача належним чином обгрунтувала, а тому відвід судді Шевченко І.І. слід задовольнити, та направити справу до канцелярії Кагарлицького районного суду Київської області для призначення іншого судді Кагарлицького районного суду Київської області, в порядку, передбаченому п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для розгляду даної справи.

Окрім того, суд зазначає, що в Рішеннях Європейського Суду з прав людини від 09 листопада 2006 року у справі «Білуга проти України та Рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Ветштайн проти Швейцарії» вказано, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь - який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід, проте, - в даному випадку суддя не скористалася таким правом та можливістю, та, навпаки, - своєю ухвалою визнала відвід невмотивованим, хоча, на думку суду, - мала б задовольнити такий відвід.

Недотримання судом зазначених положень означає в принципі порушення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, що ратифікована Україною, і такі обставини знайшли своє підтвердження в ряді рішень Європейського Суду з прав людини, та самі по собі є обов`язкові для врахування судами України.

Згідно ч. 1 ст. 41 ЦПК України у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Згідно п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України визначення судді або колегії суддів (судді - доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 261 ЦПК України ухвала набуває законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом, відповідно, дана ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Бангалорськими принципами поведінки суддів, які схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 р., рішеннями Європейського Суду з прав людини від 09 листопада 2006 року у справі «Білуга проти України та Рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Ветштайн проти Швейцарії», п. 5 ч. 1 ст. 36, 40, ч. 1 ст. 41, п. 1 ч. 1 ст. 258, 259, 260, ч. 1 ст. 261, 268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву про відвід судді Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко Ірині Іванівні, яка подана представником відповідача ОСОБА_1 , - адвокатом Жаботенко Інною Вікторівною в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів в твердій грошовій сумі, - задовольнити.

Відвести суддю Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко Ірину Іванівну від участі в цивільній справі № 368/691/20, провадження № 2 - п/368/5/22, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів в твердій грошовій сумі.

Цивільну справу № 368/691/20, провадження № 2 - п/368/5/22, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів в твердій грошовій сумі, - направити до канцелярії Кагарлицького районного суду Київської області для визначення іншого судді цього ж суду для слухання справи, в порядку, передбаченому п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили на підставі положень ч. 1 ст. 261 ЦПК України.

Ухвала, в порядку, який передбачено ч. 2 ст. 352, ч. 1 ст. 353 ЦПК України, оскарженню окремо від рішення суду, - не підлягає.

Заперечення на дану ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду на підставі ч. 2 ст. 353 ЦПК України.

Суддя: О.В. Закаблук