"06" червня 2022 р. Справа № 363/4271/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.06.2022 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря: Тищенко К.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 29.11.2021 року по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення суми заподіяних збитків, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 29.11.2021 року по справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення суми заподіяних збитків.

Підставою скасування даного рішення вказав, що місце реєстрації відповідача, відповідно до копії паспорта є АДРЕСА_1 . Будь-яких копій ухвал, позовних заяв, судових повісток та судових рішень за вказаною адресою не надходило, а про рішення суду відповідач дізнався коли щодо нього було розпочато виконавчі дії з виконання заочного рішення суду. Також зазначив, що відповідач з початку 2015 року майже постійно проживає на тимчасово окупованій території АР Крим, що підтверджується російськомовним документом «справка від 19.06.2019 року видана «Комбінатом благоустрою Гаспра». Зазначив, що вказаними обставинами обумовлено не тільки причини неявки особи ОСОБА_1 в судові засідання, неподання відзиву, а й обумовлено причини позбавлення його прав на можливості висловити незгоду із актом про порушення № К 036145 від 31.05.2019 року, в тому числі шляхом участі у засіданні комісії з розгляду акту про порушення. Відповідач в період травня 2019 року перебував та проживав на тимчасово окупованій території АР Крим, але він заперечує щодо можливості будь-кого з осіб, які на той час проживали у будинку АДРЕСА_1 , створювати умови для крадіжки електричної енергії (самовільне підключення, пошкоджувати опломбування), а якщо такі факти дійсно мали місце, то вони мають бути відповідним чином зафіксовані та підтверджені. Вважає, що згідно описаних обставин і висновків зазначених у рішенні суду, такі факти не підтверджені, а всі висновки щодо порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, що пов`язані з крадіжкою електричної енергії, не відповідають обставинам справи. Згідно укладеного договору про користування електричною енергією № 200812826 від 05.05.2010 року, лічильник за номером 2377742 було встановлено за адресою споживача у АДРЕСА_1 , а в акті про порушення № К 036145 від 31.05.2019 року зазначено про лічильник з таким же номером, який розміщений за адресою АДРЕСА_2 . Позивач не надав до суду документів, що мають пов`язувати лічильник відповідача за номером АДРЕСА_3 , де начебто відбулась фіксація порушення. Акт про порушення № К 036145 від 31.05.2019 року було складено з порушенням діючих на той момент нормативно правових актів у відповідних редакціях. Також, зазначив, що за відсутності відповідача безпосередньо за місцем його реєстрації, в 2017 році, його сином ОСОБА_3 повідомлялося про пошкодження цілісності пломб і потребу в роботах щодо їх заміни. Викладені обставини свідчать про порушення прав відповідача на належний захист, про невідповідність висновків обставинам справи та про неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи у зв`язку із чим на відповідача незаконно покладено обов`язок сплати коштів. На підставі викладеного просив суд скасувати заочне рішення суду від 29.11.2021 року і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У судовому засіданні відповідач та його представник підтримали заявлені вимоги та надали аналогічні пояснення викладеним у заяві, у зв`язку із чим просили скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду.

Представник позивача у судове засідання не з`явилася, направила до суду клопотання про розгляд заяви за відсутності їх представника, заперечувала щодо задоволення вказаної заяви, зазначила, що подана заява є безпідставною та необґрунтованою. Крім того, наголосила, що відповідачем не зазначено обставин, що свідчать про поважність причин неявки у судове засідання з приводу чого не надано жодного належного та допустимого доказу. Відповідачем не надано жодного доказу, якими він обґрунтовує свої заперечення проти позовним вимог позивача.

Вислухавши пояснення відповідача та його представника, дослідивши надані до суду документи та матеріали цивільної справи за № 363/4271/20/13-ц, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно частини третьої статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що в провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходилась цивільна справа за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення суми заподіяних збитків. Заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 29.11.2021 року позовні вимоги задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 36 050 гривень 75 копійок та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102 гривень 00 копійок.

ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 29.11.2021 року, зазначивши, що будь-яких копій ухвал, позовних заяв, судових повісток та судових рішень за адресою реєстрації відповідача не надходило, а про рішення суду відповідач дізнався коли щодо нього було розпочато виконавчі дії з виконання заочного рішення суду.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач викликався у судове засідання шляхом направлення судових повісток з рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, за адресою: АДРЕСА_2 , тобто за адресою за якою представниками позивача було виявлено факт без облікового споживання електричної енергії.

Крім того, судом при ухваленні заочного рішення у справі було встановлено, 31.05.2019 року уповноваженими працівниками позивача при проведені перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено факт порушення п. 1 п. 5.5.5, Розділ 8.2 п. 8.2.4, п. 8.2.5 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі електропостачальника. Самовільне підключення здійснено шляхом підключення безоблікового кабелю на дообліковий автоматичний вимикач, при цьому сфальсифіковано пломбу та пломбувальний матеріал, що встановлено на шафі обліку. Електрична енергія, що споживається приладом обліку не обраховується, про що у відповідності до ПРРЕЕ складено Акт про порушення № К 036145 від 31 травня 2019 року, який був підписаний трьома представниками енергопостачальника. Крім того, в даному акті зазначено, що дружина власника від пояснень відмовилась, попросила залишити межі подвір`я. В телефонному режимі власник повідомив щоб до лічильника не підходили, а відключили на опорі (а.с. 9-11). Другий примірник акту № К 036145 від 31.05.2019 року було направлено рекомендованим листом на адресу відповідача.

12.06.2019 року в зазначений в акті про порушення час та дату, на засідання комісії з розгляду акта про порушення № К 036145 від 31 травня 2019 року з`явився ОСОБА_3 , який повідомив, що наразі він є власником будинку АДРЕСА_2 , на підставі договору дарування, однак документів не надав. Від надання пояснень та зауважень щодо обставин викладених в акті про порушення відмовився, з фактом порушення не погоджується. Просив відкласти розгляд акта про порушення на іншу дату для зібрання документів про, що було складено протокол № 095 від 12.06.2019 року та відкладено засідання комісії на 18.06.2019 року.

18.06.2019 року на засіданні комісії ОСОБА_3 відмовився надавати будь-які пояснення та документи. Комісія прийняла рішення, оформлене протоколом № 095, провести нарахування суми заподіяних збитків відповідно до пункту 3.1.5, формули 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ. Від підпису протоколу відмовився. Розрахунок обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії, рахунок на оплату на суму 36 050, 75 грн. та копія протоколу відповідачу була направлено поштою.

З встановлених судом в заочному рішенні суду обставин слідує, що відповідач був обізнаний про виявлення представниками позивача факту самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі електропостачальника та складання акту про порушення № К 036145 від 31 травня 2019 року, однак на засідання комісії не з`являвся, вказаний акт не оскаржував, будь-яких заяв на адресу позивача не направляв.

Посилання представника відповідача на те, що відповідач починаючи з 2015 року проживає на тимчасово окупованій території АР Крим, а відтак був позбавлений можливості і висловити незгоду із актом про порушення № К 036145 від 31.05.2019 року, в тому числі шляхом участі у засіданні комісії з розгляду акту про порушення, не спростовують встановлених судом обставин справи, а виключно свідчить про ухилення відповідачем від виконання порушених ним умов договору укладеного із позивачем.

Крім того, саме звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, враховуючи місце проживання відповідача, не свідчить про наявність поважних причин, не надання відзиву у справі під час розгляду справи у суді.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність наведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, представником відповідача при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 29.11.2021 року.

Посилання представника відповідача, що рішення суду було прийнято на підставі неповного з`ясування обставин, не містить у собі обґрунтування та зазначено у виді загальних фраз, що спростовуються матеріалами цивільної справи.

З урахуванням того, що відповідачем та його представником не надано жодних нових доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи і вплинули б на рішення суду, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви.

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає посилань відповідача та його представника на будь-які докази, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 260, 280-288 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 29.11.2021 року по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення суми заподіяних збитків відмовити.

Повний текст ухвали виготовлений 13 червня 2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту цієї ухвали шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги.

С У Д Д Я І.Ю.КОТЛЯРОВА