Провадження №: 2-зз/755/32/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" червня 2022 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Марфіної Н. В.,

За участі секретаря Булгакової Є. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Житлово - будівельного кооперативу «Автобус», третя особа: Шістнадцята київська міська нотаріальна контора про визнання права власності,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа №2-2187/1 2007 за позовом ОСОБА_1 до Житлово - будівельного кооперативу «Автобус», третя особа: Шістнадцята київська міська нотаріальна контора про визнання права власності.

12 жовтня 2007 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалено рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до Житлово - будівельного кооперативу «Автобус», третя особа: Шістнадцята київська міська нотаріальна контора про визнання права власності - задоволено.

Визнано право власності на квартиру ; АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 .(а. с. 110-111)

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 13 травня 2008 року вказане рішення першої інстанції залишено без змін. (а. с. 189-191)

13 серпня 2021 року ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до заявлених вимог, просила суд: скасувати арешт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 , який накладено на підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 09.08.2007 року обгрунтовуючи необхідністю оформити свідоцтво про право на спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_1

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про час та місце слухання справи позивач повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Відповідач та третя особа в судове засідання не з`явились, повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази та наведені ОСОБА_2 підстави для скасування заходів забезпечення позову, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що на підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 09 серпня 2007 року в межах розгляду цивільної справи №2-2187/1 за 2007 рік за позовом ОСОБА_1 до Житлово - будівельного кооперативу «Автобус», третя особа: Шістнадцята київська міська нотаріальна контора про визнання права власності, було накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . (а.с. 44)

Відповідно до ст. 1216-1218 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно п. 4.17 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, якщо на спадкове майно накладено арешт судовим чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту.

А відтак, ОСОБА_2 , у зв`язку з накладенням арешту на спірну квартиру, не може реалізувати своє право на спадщину.

В той же час, при зверненні з заявою про скасування арешту нерухомого майна, ОСОБА_2 не додано доказів, які б підтвердили її право на спадкування, зокрема, свідоцтво про смерть спадкодавця, документи які підтверджують сімейну спорідненість зі спадкодавцем, докази звернення ОСОБА_2 до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, що унеможливлює вирішення питання про зняття арешту, з підстав викладених ОСОБА_2 у заяві про скасування арешту.

Разом з тим, як зазначено у п. 9 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 7, 8 ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України, Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Згідно матеріалів справи, арешт квартири АДРЕСА_1 накладений для забезпечення рішення суду, яке ухвалене на користь позивача та набрало законної сили, а відтак, заходи забезпечення позову, які застосовані на підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 09.08.2007 року, можуть бути скасовані судом.

Керуючись ст.ст. 158, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Скасувати заходи забезпечення позову шляхом зняття арешту на квартиру АДРЕСА_1 , накладеного на підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 09 серпня 2007 року у справі №2-2187/1/2007.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

С у д д я