РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/3796/22

Провадження №: 2-о/755/154/22

"15" червня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого: судді - Слободянюк А.В.,

за участю секретаря - Бовкун М.В.,

розглянувши в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва Дейнеки Сергія Валентиновича в інтересах держави в особі Київської міської ради, заінтересована особа: Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання спадщини відумерлою, -

В С Т А Н О В И В :

Керівник Дніпровської окружної прокуратури міста Києва Дейнека С.В., який діє в інтересах держави в особі Київської міської ради, звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва із заявою, в якій просить суд: визнати відумерлою спадщину - двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 та передати цю квартиру територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що за місцем свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , проживав ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Як зазначає заявник, дана квартира на праві приватної власності належала ОСОБА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 31 серпня1988 року. Право власності на дане майно було зареєстроване КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації», в той же час, запис про право власності на дану квартиру в реєстрі речових прав - відсутній. В даній квартирі проживав лише ОСОБА_1 , особовий рахунок на вказане житлове приміщення відкритий тільки на дану особу, яка і є власником особових рахунків житлово-комунальних послуг. Крім того, заявник посилається на те, що відповідно до інформації щодо перевірки актових записів про народження, шлюб, зміну імені та смерть, наданої Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві, у Державному реєстрі актів цивільного стану виявлено тільки інформацію про народження та смерть ОСОБА_1 . Таким чином, інших осіб, які є родичами або членами сім`ї померлого ОСОБА_1 , не встановлено. У Спадковому реєстрі інформація щодо ОСОБА_1 відсутня, тобто жодна особа спадщину після померлого не прийняла. В той же час, заявник зазначає, що відповідно до листа від 04 лютого 2022 року Департаменту будівництва та житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який відповідно до положень закону є уповноваженим органом щодо представництва Київської міської ради у даних правовідносинах, в даному випадку заходи цивільно-правового характеру в інтересах територіальної громади не вживались, а тому департамент просить вжити таких заходів саме окружну прокуратуру. Таким чином, оскільки у померлої особи відсутні спадкоємці, а з моменту його смерті минуло більше року, відповідно до положень закону дана спадщина має бути визнана відумерлою та перейти до власності територіальної громади. А тому, з метою недопущення безконтрольного використання або заволодіння квартирою незаконним шляхом сторонніми особами, орган окружної прокуратури, який наділений повноваженнями щодо представництва інтересів держави в суді в даній категорії справ, звернувся до суду з наведеною заявою в порядку окремого провадження.

В судове засідання учасники справи не з`явились.

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури Польщиков І.В. подав до суду клопотання про розгляд справи без участі представника окружної прокуратури, заявлені вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовільнити.

Представник КМР Харитонов М.С. в судове засідання не з`явився. Подав заяву про слухання справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник заінтересованої особи Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації Чорний В.О. в судове засідання також не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовільнити.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до інформації, наданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», первинна реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_1 проведена та зареєстрована за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в рівних долях, на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 02 жовтня 1995 року (а.с. 10).

При цьому, як вбачається з листа Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» № 062/14-1080 (И-2022) від 26 січня 2022 року, згодом право власності на дану квартиру перейшло та було зареєстроване за ОСОБА_1 , відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 31 серпня 1998 року, зареєстровано в реєстрі за № 9-1749, про що також свідчить і копія вказаного договору (а.с.14).

В той же час, відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчужень об`єктів нерухомого майна (дата формування - 22 лютого 2022 року) щодо об`єкту нерухомого майна, відомості щодо власників квартири АДРЕСА_1 - відсутні (а.с. 9).

Згідно актового запису про смерть Київського міського відділу Державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) №1230 від 14 січня 2021 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причина смерті двобічна нижньодольова пневмонія (а.с. 17).

У відповідності до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За приписами ч.ч. 1,2 ст. 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

У відповідності до ч. 1 ст. 1221 Цивільного кодексу України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Так вбачається, що після смерті ОСОБА_1 залишилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформації, наданої Дніпровською районною в місті Києві державної адміністрації листом від 12 січня 2022 року № 103/249/34/6, за адресою: АДРЕСА_1 станом на 08 січня 2022 року був зареєстрований ОСОБА_1 (а.с. 16).

Із листа Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) від 05 січня 2022 року № 28/21.4-80 вбачається, що відповідно до даних Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо наявності актових записів про народження, шлюб, розірвання шлюбу, народження дійте, зміну імені та смерть відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наявні лише актовий запис про народження №2629 від 29 грудня 1945 року, складеного Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) та актовий запис про смерть №1230 від 14 січня 2021 року (а.с.19).

Згідно ч.1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За даними інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 68006199 від 31 грудня 2021 року, виданої Десятою київською державною нотаріальною конторою на звернення правоохоронних органів, до майна спадкодавця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с. 20).

Таким чином, судом встановлено, що після смерті ОСОБА_1 відсутні спадкоємці за заповітом і за законом, а також особи, які усунені від права на спадкування чи мали б право на спадщину, але не прийняли чи відмовились від її прийняття.

Крім того, згідно акту від 14 січня 2022 року, затвердженого начальником ЖЕД-407 Шевченко Н.В., на час огляду квартири АДРЕСА_1 , дане житлове приміщення було опечатано, зі слів сусідів в ньому ніхто не проживав та ним ніхто не користувався (а.с. 22).

Відповідно до листа Комунального концерну «Центр комунального сервісу» №02/505 від 18 січня 2022 року, згідно даних РТГ та інформації в ПАК у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , не зареєстровано жодних осіб, а власником особового рахунку за сплату житлово-комунальних послуг був лише ОСОБА_1 (а.с. 24).

В той же час, у відповідності до інформації Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», ОСОБА_1 03 березня 2021 року був знятий з реєстраційного обліку у зв`язку з його смертю (а.с. 21).

Відповідно до ч.ч. 1,2,3 ст. 1277 Цивільного кодексу України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Зі змісту вказаних норм випливає, що у разі наявності вказаних умов, на підставі рішення суду спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. До звернення з заявою про визнання спадщини відумерлою і набрання законної сили відповідним рішенням суду у територіальної громади існує законний інтерес, заснований на правових нормах, що регулюють правовідносини щодо підстав набуття і припинення права власності після смерті особи, у якої відсутні спадкоємці.

З метою захисту цього законного інтересу згідно зч. 5 ст. 1277 Цивільного кодексу Українитаст. 1283 Цивільного кодексу Українипередбачено, що спадщина, неприйнята спадкоємцями, охороняється до визнання її відумерлою відповідно достатті 1283 цього Кодексу. Охорона спадкового майна здійснюється в інтересах територіальної громади з метою збереження його.

Отже, вказаний охоронюваний законом інтерес, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства, є об`єктом судового захисту.

У відповідності до ст. 338 Цивільного процесуального кодексу України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Таким чином, залишена після смерті ОСОБА_1 спадщина у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1 , має бути визнана відумерлою спадщиною і перейти у власність територіальної громади міста Києва.

Відповідно дост. 131-1 Конституції України представництво інтересів держави у суді покладається на органи прокуратури.

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ч. 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Враховуючи викладене, органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних відносинах є Київська міська рада як розпорядник майна територіальної громади міста Києва.

Разом з цим, прокуратурою встановлено неналежне виконання Київською міською радою повноважень щодо контролю за використанням комунального майна.

Незважаючи на те, що після смерті спадкодавця минуло вже більше ніж рік, Київською міською радою та/або її виконавчими органами станом на цей час вказаний обов`язок не виконаний, не вжито заходів щодо оформлення права власності на вказане майно. Враховуючи це, існує ризик безконтрольного використання або заволодіння квартирою незаконним шляхом, враховуючи непоодинокі квартирні шахрайства у столиці із майном померлих, які не мають спадкоємців.

Більш того, окружна прокуратура листом від 20 січня 2022 року №10.54-50-285ВИХ-22 звернулась до Київської міської ради із відповідним повідомлення, згідно ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», про можливість ознайомитися із матеріалами кримінального провадження та самостійного звернення до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою у зв`язку зі смертю ОСОБА_1 (а.с. 25).

Однак, у відповідь листом від 04 лютого 2022 року №056/95-08/1782 Київська міська рада в особі Департаменту будівництва та житлового забезпечення КМДА, який є уповноваженим органом, що здійснює представництво Київради у таких правовідносинах, повідомила місцеву прокуратуру про те, що заходи цивільно-правового характеру в інтересах територіальної громади в даному випадку, не вживались, а тому вона просить звернутися із відповідною заявою до суду, саме окружну прокуратуру (а.с. 26), що свідчить про те, що відповідні органи місцевого самоврядування та державної влади міста Києва не здійснюють у повній мірі свої повноваження щодо захисту інтересів територіальної громади на спірний об`єкт нерухомого майна.

Вказане свідчить про самоусунення відповідних органів місцевого самоврядування столиці від дієвого захисту майнових інтересів територіальної громади міста Києва.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання позовної заяви в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам.

Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених вимог та задоволення заяви керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва Дейнеки Сергія Валентиновича в інтересах держави в особі Київської міської ради, заінтересована особа: Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання спадщини відумерлою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 203, 215, 220, 317, 319, 321, 655, 658, 1277, 1268 Цивільного кодексу України, ст.ст. 2, 10, 13, 48, 49, 51, 76, 77-81, 89, 209, 210, 247, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва Дейнеки Сергія Валентиновича (вул. Ю. Поправки, 14 а, м. Київ, 02094) в інтересах держави в особі Київської міської ради (вул. Хрещатик, 36, м. Київ, 01044), заінтересована особа: Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація (бул. Праці, 1/1, м. Київ, 02094) про визнання спадщини відумерлою - задовольнити.

Визнати відумерлою спадщину - двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передати дану квартиру територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текс рішення складено 15.06.2022 року.

Суддя А.В. Слободянюк