ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2022 року

м. Хмельницький

Справа № 686/28525/21

Провадження № 22-ц/4820/725/22

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Талалай О. І. (суддя-доповідач), Корніюк А. П., П`єнти І. В.,

секретар судового засідання Філіпчук О. В.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 лютого 2022 року (суддя Продан Б. Г.) про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства внутрішніх справ України про відшкодування моральної шкоди.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, суд

у с т а н о в и в :

30 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок невиконання з вини відповідача рішення суду від 12 грудня 2011 року у справі № 2270/14181/11 за 29 листопада 2021 року. Зазначав, що таке невиконання судового рішення порушує його права, завдає моральних страждань та є безумовною підставою для відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 лютого 2020 року позовна заява залишена без розгляду з підстав, передбачених частиною 3 статті 44 ЦПК України.

ОСОБА_1 , не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, в апеляційній скарзі просить її скасувати та направити справу для розгляду до суду першої інстанції. Вважає, що його звернення з аналогічними позовами, які частково задовольнялися, і в задоволенні яких було відмовлено, не свідчать про зловживання процесуальними правами. У позові визначений інший конкретний період часу, за який він просить стягнути моральну шкоду. Його право на звернення до суду за захистом порушених прав передбачено законом.

У засідання апеляційного суду учасники судового процесу не з`явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином.

У зв`язку з чим на підставі частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходив з того, що неодноразові звернення ОСОБА_1 з аналогічними позовами до суду є зловживанням процесуальними правами.

Проте з таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не погоджується з таких підстав.

За правилами частин 1 і 2 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав іншої особи.

Установлено, що у справі № 686/4032/21 ОСОБА_1 звертався з позовом до Держави України в особі Міністерства внутрішніх справ України про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок невиконання рішення суду від 12 грудня 2011 року у справі № 2270/14181/11. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 травня 2021 року стягнуто з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 500 грн моральної шкоди.

У справі № 686/8168/21 ОСОБА_1 звертався з позовом до Держави України в особі Міністерства внутрішніх справ України про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок невиконання рішення суду від 12 грудня 2011 року у справі № 2270/14181/11 у період з 02 березня 2021 року по 01 квітня 2021 року. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 листопада 2021 року в позові відмовлено.

Згідно з частиною 1 статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина 1 статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Вичерпний перелік підстав для залишення без розгляду позову визначено у статті 257 ЦПК України. Суд першої інстанції, постановляючи ухвалу про залишення без розгляду позову, статтю 257 ЦПК України не застосовував і, відповідно, жодної обставини, передбаченої нею як підстави для залишення позову без розгляду, не встановив.

В якості однієї з підстав для встановлення зловживання позивачем процесуальними правами суд посилається на те, що ОСОБА_1 повторно звернувся до суду з аналогічним позовом.

З матеріалів справи вбачається, що позивач зазначає, що невиконання рішення суду продовжується, що спричиняє моральні страждання і просить відшкодувати моральну шкоду, заподіяну в інший період часу, ніж той, який був предметом розгляду у справах № 686/4032/21 і № 686/8168/21.

Щодо інших цивільних справ № 686/8168/21, № 686/27970/21, № 686/28629/21, № 686/28624/21, № 686/27846/21, № 686/24183/21, № 686/23915/21, № 686/28538/21, № 686/28540/21, № 686/28530/21, № 686/28527/21, № 686/28533/21, № 686/28625/21, № 686/27736/21, № 686/22714/21, зазначених в оскаржуваній ухвалі суду, то у матеріалах справи відсутні будь-які документи, що підтверджують аналогічність позовів. У більшості справ ці відомості були відсутні на час постановлення ухвали і в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Висновок про зловживання процесуальними правами у зв`язку з поданням декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав позову не повинен ґрунтуватися на припущеннях суду та може свідчити про порушення прав позивача на судовий захист.

Зазначене має важливе юридичне значення для правильного вирішення цього процесуального питання, оскільки у статті 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до частини 4 статті 10 ЦПК України застосовується судами як джерело права, визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому, відкриваючи провадження у справі та приймаючи справу до провадження, суд не висловлював зауважень щодо подання аналогічних позовів. До такого висновку суд прийшов більше, ніж через два місяці після прийняття справи до провадження, не навівши обґрунтованих підстав для того.

Тому заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги.

З огляду на викладене порушення норм процесуального права призвело до постановлення помилкової ухвали. Ухвалу суду першої інстанції, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, необхідно скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 374, 379, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 лютого 2022 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 15 червня 2022 року.

Суддя-доповідач О. І. Талалай

Судді А. П. Корніюк

І. В. П`єнта