З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 червня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді - Бебешко М. М. ,
при секретарі - Кравченко О. Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Біла Церква за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих активів,
20 грудня 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 в інтересах якого діє представник - адвокат Єгоров С.О. до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів.
В обґрунтування позовних вимог вказано, що 28 жовтня 2019 року ОСОБА_1 було помилково перераховано ОСОБА_2 на картковий рахунок НОМЕР_1 ПАТ КБ «ПриватБанк» кошти в сумі 5 000,00 грн. В телефонному режимі відповідач неодноразово запевняв що кошти добровільно поверне з грудня 2020 року, однак перестав відповідати на телефонні дзвінки і неодноразово змінював номери телефонів. В добровільному порядку відмовляється повертати кошти.
Позивач вважає, що жодної правової підстави щодо отримання коштів між сторонами не виникла, жодного договору між сторонами не укладалось, а тому кошти вважаються отриманими відповідачем безпідставно в розумінні статті 1212 ЦК України та є такими, що підлягають поверненню.
Крім того зазначав, що внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у нього виникло право на отримання сум, передбачених ст.625 ЦК України, за весь час прострочення.
Посилаючись на ст.1212 ЦК України та статтю 625 ЦК України просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 кошти в сумі 5 000,00 грн. набуті без достатньої правової підстави, 746,50 грн. - інфляційних збитків та 320,96 грн. - відсотків за користування грошовими коштами, а всього 6067,46 грн. та стягнути судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору та витрати на правничу допомогу.
Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу 20 грудня 2021 року передано на розгляд судді Бебешко М.М.
Ухвалою суду від 20 січня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи та призначено судове засідання на 09 березня 2022 року об 11:00 год. Вирішено виклик ОСОБА_2 як відповідача у справі здійснювати через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.
В судове засідання 09 березня 2022 року відповідач не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, однак поштове відправлення повернулося до суду не врученим з відміткою про причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». У зв`язку з неявкою відповідача та відсутністю відомостей по вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання розгляд справи було відкладено до 21 квітня 2022 року 11:00 год.
21 квітня 2022 року розгляд справи знято зі складу у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці та відкладено на 15 червня 2022 року 14:30 год.
Учасники справи в судове засідання 15 червня 2022 року не з`явилися.
Позивач ОСОБА_1 у позовній заяві просив суд слухати справу в порядку спрощеного позовного провадження та не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідач повідомлявся про розгляд справи шляхом направлення рекомендованого листа за адресою вказаною у позовній заяві, однак поштове відправлення повернулося до суду не врученим з відміткою про причини повернення «за закінченням терміну зберігання» та здійснено виклик відповідача через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.
У відповідно до ч.4 ст.223 та ст.280 ЦПК України, суд вважає на можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.
Так, загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньо правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.
Статтею 1212 ЦК України встановлено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Згідно із пунктом 1 частини першої статті 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача.
Верховний суд у постанові від 10 квітня 2020 року у справі № 376/684/17 зазначив, що закон встановлює два виключення із вищевказаного правила: по-перше, якщо виплата вказаних платежів є результатом рахункової помилки з боку особи, яка проводила цю виплату; по-друге, у разі недобросовісності з боку набувача.
Правильність виконаних розрахунків, за якими проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються, отже, зазначене у статті 1215 ЦК України майно підлягає поверненню у разі наявності цих фактів.
Так, судом встановлено, що кошти у загальній сумі 5000,00 грн. були перераховані позивачем на рахунок ОСОБА_2 в добровільному порядку, про що свідчить коментар до платежу «перерахунок особистих коштів. Отримувач: ОСОБА_2 ». При цьому, матеріали справи не містять доказів недобросовісності з боку набувача зазначених коштів.
Враховуючи, що кошти ОСОБА_1 надавались ОСОБА_2 в добровільному порядку за відсутності договірних умов щодо їх подальшого повернення, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог.
На підставі ст.141 ЦПК України судові витрати слід залишити за позивачем.
Керуючись ст.4, 12, 13, 76, 77, 81, 141, 265, 268, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих активів відмовити.
Судові витрати залишити за позивачем.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Позивач: ОСОБА_1 . Місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 . Місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП НОМЕР_3 .

СуддяМ. М. Бебешко