Справа № 152/474/22
У Х В А Л А

15 червня 2022 року м. Шаргород

Справа №152/474/22

Провадження №2/152/181/22

Суддя Шаргородського

районного суду

Вінницької області Славінська Н.Л.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кугутюк Олександр Васильович, до Шпиківської селищної ради Тульчинського району, з участю третьої особи на стороні позивача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

01.06.2022 року адвокат Кугутюк О.В. звернувся до Шаргородського районного суду Вінницької області з означеним позовом в інтересах ОСОБА_1 до Шпиківської селищної ради Тульчинського району, з участю третьої особи на стороні позивача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просить визначити додатковий строк у три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили для подання заяви позивачем про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ; витребувати із Тульчинської державної нотаріальної контори інформацію про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 ; в разі заведення спадкової справи витребувати її копію.

Ухвалою судді від 01.06.2022 року залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кугутюк О.В., до Шпиківської селищної ради Тульчинського району, з участю третьої особи на стороні позивача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки вона була подана з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України, зокрема, відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, в порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК, позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кугутюк О.В., не містила викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зокрема, представником позивача у позовній заяві на підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивачем зазначалося про те, що позивач переїхала у фактичне місце проживання (с. Рахни-Лісові) з початком повномасштабного вторгнення військ РФ в Україну, тобто у 2022 році, після чого у будинку, який їй подарували батьки, нею виявлено заповіт матері на своє ім`я, що вважає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Проте, доказів на підтвердження вказаних обставин у позові не було зазначено, а саме, доказів фактичного проживання у с. Рахни-Лісові та, зокрема, у 2022 році.

Також, представник позивача у позові зсилався на те, що спадкоємцем першої черги після смерті матері позивача є рідний брат ОСОБА_1 ОСОБА_2 .

Разом з тим, представник позивача не зазначив доказів на підтвердження вказаної обставини, зокрема, не зазначив доказів того, що покійна ОСОБА_3 була матір`ю ОСОБА_2 і що останній є рідним братом позивача.

Частиною 1 ст.42 ЦПК України встановлено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Статтями 52, 53 ЦПК України встановлено, що треті особи є такими, які заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, і такими, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору.

Згідно із ч.1 ст.52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Відповідно до ч.1 ст.53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі …, у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права та обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі в справі також за заявою учасників справи.

Разом з тим, в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, представником позивача не було зазначено, в якій якості до участі в справі залучено ОСОБА_2 , зокрема, з самостійними вимогами, чи без самостійних вимог.

Відповідно до вимог ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен у позовній заяві зазначити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Виходячи із змісту п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, спосіб захисту права, зазначений представником позивача у п.п.2, 3 прохальної частини позову, не ґрунтується на законі, оскільки витребування певних доказів не може бути способом захисту порушеного права.

Зокрема, у п.2 прохальної частини позову представник позивача зазначає про необхідність витребувати із Тульчинської ДНК інформацію про заведення спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , а у випадку її заведення витребувати копію (а.с.3).

Також, ч.3 ст.177 ЦПК України встановлено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача, в тому числі, про витребування доказів.

Тобто таке клопотання додається до позовної заяви та повинно відповідати вимогам ст.ст.182-183 ЦПК України, з зазначенням, у тому числі, які перешкоди існують у позивача в отриманні відповідного витягу зі Спадкового реєстру щодо відкритих спадкових справ до майна померлої ОСОБА_3 та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину.

В порушення вимог п.п.7, 8, 9 ч.3 ст.175 ЦПК України, представником позивача у позові не було зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Для усунення цих недоліків судом був установлений строк позивачу, що не може перевищувати шести днів з дня отримання ухвали суду від 01.06.2022 року і роз`яснено, що в разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Ухвала судді від 01.06.2022 року отримана представником позивача 06.06.2022 року, що вбачається із зворотного рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.28).

Таким чином, строк для виправлення недоліків, згідно з ухвалою від 01.06.2022 року, до 13.06.2022 року, враховуючи, що 12.06.2022 року є вихідним днем.

Проте, до даного часу ухвала судді від 01.06.2022 року, яка отримана представником позивача 06.06.2022 року, залишена без належного реагування.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки цивільним процесуальним законодавством України не передбачено надання повторного строку на виправлення недоліків позовної заяви, то позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кугутюк Олександр Васильович, до Шпиківської селищної ради Тульчинського району, з участю третьої особи на стороні позивача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає поверненню позивачу.

Дана ухвала не перешкоджає повторному зверненню до суду з позовом, поданим і оформленим в порядку, встановленому ст.175 ЦПК України, після усунення зазначених в ухвалі обставин.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своїй практиці ЄСПЛ неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності заяв. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п.33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України»).

Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Суд виходить з того, що вказані ним недоліки позову ОСОБА_1 , зазначені в ухвалі від 01.06.2022 року, були очевидними та суттєвими, а тому унеможливлюють відкриття провадження в справі та використання стадії судового провадження для виправлення помилок позивача, що можуть і повинні усуватися на стадії подання позову/виправлення його недоліків.

Повернення позовної заяви через те, що позивач не виконала вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та не усунула недоліків такої заяви, обмежує гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на доступ позивача до суду, але не порушує цього права і не нівелює його суті. Зазначене повернення позовної заяви забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з позивачем, яка не виконала вимог чинної ухвали.

Саме такий правовий висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.01.2021 року у справі №9901/258/20 (провадження №11-331заі20), який суд використовує у спірних правовідносинах.

При цьому, суд вважає, що означена ухвала жодним чином не перешкоджає ОСОБА_1 в доступі до правосуддя, оскільки норми ЦПК України не містять заборон позивачеві повторно звернутися до суду з цим позовом у загальному порядку.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кугутюк Олександр Васильович, до Шпиківської селищної ради Тульчинського району, з участю третьої особи на стороні позивача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини повернути позивачеві.

Роз`яснити, що позивач ОСОБА_1 вправі повторно звернутися до суду з позовом, поданим і оформленим відповідно до ст.175 ЦПК України.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена 15.06.2022 року.

Суддя: