Справа № 450/2455/21 Провадження № 2/450/209/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"26" січня 2022 р. Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Кукси Д.А.

при секретарі Оленич О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити цивільну справу за позовом Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області, в інтересах якої діє керівник Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області, до ОСОБА_1 , третя особа Пустомитівське дочірнє лісогосподарське підприємство ЛГП «Галсільліс» про стягнення шкоди, завданої навколишньому середовищу незаконною рубкою дерев, -

суд постановив таке рішення:

підстава позову (позиція прокурора): керівник Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області звернувся до Пустомитівського районного суду Львівської області з позовом в інтересах держави в особі позивача - Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області, до ОСОБА_1 про стягнення шкоди в розмірі 6782,82 грн., завданої навколишньому середовищу незаконною рубкою дерев.

Позовні вимоги мотивує тим, що Пустомитівською окружною прокуратурою за наслідками опрацювання матеріалів Пустомитівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП «Галсільліс» встановлено, що відповідач ОСОБА_1 вчинив в урочищі «Чижиків» кв. 25 вид. 4 Пустомитівського ДЛП ЛГП «Галсільліс» незаконну рубку 2 сухостійних дерев сосни звичайної, діаметрами 32 см та 36 см, кубомасою 1,88 м/куб., чим спричинив збитки лісовому господарству.

За цим фактом громадським інспектором з охорони довкілля 27.04.2020 року складено протокол про адміністративне правопорушення №015834 відносно ОСОБА_1 за ст.65 КУпАП (незаконна порубка, пошкодження та знищення лісових культур і молодняка). Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Львівської області про накладення адміністративного стягнення № 757-06 від 22.06.2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 65 КУпАП та накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 510 грн.

Діями ОСОБА_1 державі та навколишньому природному середовищу завдано шкоди на суму 6782,82 грн., що підтверджується розрахунком розміру шкоди заподіяної самовільною рубкою лісу. Завдані державі збитки Підберізцівській сільській раді, на території якої розташоване лісництво, у якому здійснено незаконну порубку дерев, ОСОБА_1 в добровільному порядку не відшкодовано.

Прокурор зазначає, що відповідно до ст.131-1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Підберізцівська сільська рада Львівського району Львівської області є уповноваженим органом на здійснення відповідних повноважень з метою захисту інтересів територіальної громади, а тому визначена позивачем у справі.

Оскільки Підберізцівською сільською радою Львівського району Львівської області, на території якої було вчинено лісопорушення, не вжито жодних заходів, в тому числі представницького характеру, щодо захисту інтересів держави у даних спірних правовідносинах, а саме до відшкодування шкоди завданої самовільною рубкою дерев, зазначені обставини є підставою для реалізації прокурором визначених Конституцією України та законами України повноважень шляхом пред`явлення позову в інтересах держави в особі уповноваженого органу - Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області. З цих підстав просить позовні вимоги задоволити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задоволити.

Позиція позивача: Підберізцівська сільська рада Львівського району Львівської області, будучи належним чином повідомленою про розгляд справи, явки уповноваженого представника в судове засідання не забезпечила, клопотань до суду не скеровувала.

Позиція відповідача: в судове засідання жодного разу не з`явився, хоч був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Про причини своєї неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи без участі відповідача чи представника до суду не скеровував, клопотань про відкладення розгляду справи до суду від відповідача не надходило. У встановлений строк відповідач не надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до вимог ст. 178 ЦПК України без поважних причин та виходячи із принципу змагальності цивільного судочинства (ст. 12 ЦПК України ) тим самим фактично відмовився від захисту своїх прав в суді.

Позиція третьої особи: уповноважений представник Пустомитівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП «Галсільліс» в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задоволити.

Проаналізувавши матеріали цивільної справи, суд вважає, що існує достатньо підстав визначених ст. 280 ЦПК України для проведення судового розгляду справи, без участі відповідача, у відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, за наявними у матеріалах справи доказами та ухвалення заочного рішення, відповідно до ст. 282 ЦПК України.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі. 24.06.2021 року запит щодо доступу до персональних даних; 15.07.2021 року відповідь на запит; 19.07.2021 року ухвала про відкриття провадження; 10.09.2021 року ухвала підготовчого судового засідання; 18.10.2021 року ухвала про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду; 02.12.2021 року ухвала судового засідання; 26.01.2022 року клопотання прокурора про розгляд справи без участі; 26.01.2022 року клопотання представника третьої особи про розгляд справи без участі.

Встановлені судом фактичні обставини та оцінка суду.

За таких обставин, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості і достовірності, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та безпосередньому дослідженні усіх обставин справи, керуючись законом, при цьому, створивши учасникам справи всі необхідні умови для реалізації ними їхніх процесуальних прав та виконання обов`язків, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 27.04.2020 року рейдовою групою Пустомитівського ДЛГП «Галсільліс» проведено рейд на предмет патрулювання лісових масивів, а саме урочища «Чижиків - Гаї» кв. 25 вид. 6 та виявлено порушення в лісовому масиві, яке полягало у незаконній рубці 2 сухостійних дерев сосни звичайної, діаметрами 32 см та 36 см, що підтверджується актом про проведення рейду від 27.04.2020 року. Рейдовою групою було затримано два порушники, одним з яких виявився житель с. Чижиків ОСОБА_1 . Також, проведено огляд місця вчинення правопорушення лісового законодавства та складено Акт від 27.04.2020 року.

За вказаним фактом громадським інспектором з охорони довкілля Ільчуком В.М. 27.04.2020 року складено протокол про адміністративне правопорушення №015834 відносно ОСОБА_1 за ст.65 КУпАП (незаконна порубка, пошкодження та знищення лісових культур і молодняка).

Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Львівської області Вітковського В.Ф. про накладення адміністративного стягнення № 757-06 від 22.06.2020, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 65 КУпАП та накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 510 грн.

Вказана постанова про накладення адміністративного стягнення ОСОБА_1 не оскаржувалася. Штраф у розмірі 510,00 грн. ОСОБА_1 сплатив, що підтверджується копією квитанції №59 від 15.09.2020 року.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду у кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій або бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мала місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем вчинено адміністративне правопорушення - незаконну порубку 2 сухостійних дерев породи сосна звичайна, діаметрами пнів 32 см та 36 см, що є беззаперечним доказом вчинення ОСОБА_1 порушення вимог лісового законодавства.

Як вбачається з розрахунку розміру шкоди внаслідок незаконної рубки, заподіяної пошкодженням до ступеня припинення росту дерева породи сосна звичайна в обході №3 в кварталі 25 Пустомитівського ДЛГП «Галсільліс» (додаток до протоколу №1), проведеного відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», діями ОСОБА_1 внаслідок самовільної рубки лісу державі та навколишньому природному середовищу завдано шкоди на суму 6782,82 грн.

Завдані державі збитки у розмірі 6782,82 грн, в добровільному порядку ОСОБА_1 не відшкодовано, що підтверджується інформацією, наданою Підберізцівською сільською радою від 16.04.2021 №597, на території якої розташоване вищевказане лісництво, у якому здійснено незаконну порубку дерев.

Відповідно до ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.

Зазначені положення також містяться в ст.324 ЦК України, в якій зазначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Статтею 67 ЛК України передбачено, що у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів, як заготівля деревини.

Окрім того, у ст. 69 ЛК України вказано, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом, яким є лісорубний квиток або лісовий квиток.

Відтак, наявні в матеріалах справи докази щодо притягнення відповідача до адміністративної відповідальності за ст. 65-1 КУпАП, свідчать про порушення ним вимог лісового законодавства.

Відповідно до вимог ст. ст. 105, 107 Лісового кодексу України, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідач зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну ним лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визнаних законом України.

Вирішуючи спірні правовідносини суд враховує також, приписи ч. ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", відповідно до яких підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Врегульовані вищевказаними нормами наслідки порушення вимог природоохоронного (в тому числі лісового) законодавства у вигляді обов`язку винної особи відшкодувати заподіяні збитки відповідають загальним положенням Цивільного кодексу України, які визначають поняття та порядок відшкодування збитків.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкода завдана не з її вини.

Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, та вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини, як то, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, у деліктних правовідносинах саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини, якщо позивачем доведено завдання йому шкоди.

Прокурором, шляхом надання суду належних, допустимих і достовірних доказів у їх сукупності, доведено факт незаконної порубки відповідачем, внаслідок чого було спричинено шкоду. Так само доведено і розмір цієї шкоди.

Натомість відповідач, маючи відповідну процесуальну можливість, своєї вини у заподіянні шкоди не спростував і будь-яких доказів на противагу доказам прокурора не надав.

З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що оскільки неправомірними діями відповідача спричинено шкоду навколишньому природному середовищу і між цими діями і шкодою є причинний зв`язок, що простежується із сукупності досліджених судом доказів, а тому позов підлягає до задоволення.

У відповідності до п.7 ч.3 ст. 29 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України, в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. (п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України)

Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні.

Так, відповідно до наказу Міністерства фінансів України віл 14.01.2011 №11 «Про бюджетну класифікацію» затверджена класифікація доходів бюджету, зокрема, код класифікації доходів бюджету для грошових стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності - 24062100.

Таким чином, грошові стягнення за шкоду, заподіяну вчиненими на території Пустомитівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП «Галсільліс» порушеннями вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у повному обсязі на розподільчий казначейський рахунок місцевого бюджету Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області.

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування» одним із повноважень виконавчого органу сільської, міської ради у галузі охорони навколишнього природного середовища є здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Враховуючи викладене, вищеописаними винними діями Відповідача завдано шкоду інтересам держави в особі Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області у вигляді ненадходження коштів до зведеного бюджету України на загальну суму 6782,82 грн., а тому остання уповноважена представляти інтереси держави у даних спірних правовідносинах в якості Позивача.

Відповідно до вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. При цьому, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

При цьому, як встановлено з матеріалів справи, прокуратурою на адресу Підберізцівської сільської ради неодноразово скеровувались запити в порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру», в яких зазначалося про незаконну порубку дерев ОСОБА_1 (запит Львівської місцевої прокуратури №3 за №14,36/04-16-1293вих-21 від 19.02.2021; запит Львівської місцевої прокуратури №3 за 314.36/04-16-1549вих-21 від 02.03.3021, інформація про розгляд якого з Підберізцівської сільської ради не надходила; запит Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області за №14.55/04-16-408вих-21 від 12.04.2021).

Як вбачається з відповіді Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області від 16.04.2021 №597, сільською радою, на території якої було вчинено лісопорушення, не вжито жодних заходів, в тому числі представницького характеру, щодо захисту інтересів держави у даних спірних правовідносинах, а саме до відшкодування шкоди завданої самовільною рубкою дерев, позивач не звернувся до суду із позовом про стягнення завданих Відповідачем збитків, що свідчить про неналежне здійснення відповідним органом повноважень, спрямованих на захист державних інтересів.

Вказане свідчить про усвідомлену пасивну поведінку уповноваженого суб`єкта владних повноважень щодо нездійснення захисту інтересів держави.

Враховуючи, що вказані інтереси сільської ради залишаються не захищеними, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області у спірних правовідносинах, а відповідна позовна заява Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області є єдиним ефективним засобом захисту цих інтересів, оскільки лише прокуратура є тим суб`єктом, що має процесуальну можливість звернутися до суду з позовом про стягнення з винної особи збитків, заподіяних злочином.

Зазначені обставини є підставою для реалізації прокурором визначених Конституцією України та законами України повноважень шляхом пред`явлення позову в інтересах держави в особі уповноваженого органу - Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області.

Так, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначено, що звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

В постанові Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №454/851/19-ц судом підтримано позицію прокурора щодо звернення до суду захистом інтересів держави через нездійснення уповноваженим органом (позивачем) упродовж тривалого часу захисту інтересів держави.

У даному випадку інтерес держави полягає у стягненні шкоди та нанесених збитків, оскільки Підберізцівською сільською радою Львівського району Львівської області не вжито заходів щодо стягнення таких.

За таких умов представництво прокурором інтересів держави у суді шляхом звернення із цим позовом є спрямованим на захист саме державних інтересів, а не інтересів окремого підприємств, а тому сумісним з поняттям «інтереси держави».

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ним Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у спразі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, матеріалами справи доведено, що відповідачем внаслідок незаконної порубки дерев було завдану навколишньому природному середовищу шкоду в розмірі 6782,82 грн. При цьому, доказів на спростування вини, та, як наслідок, спростування заподіяння шкоди на заявлену суму відповідач суду не надав, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відтак, сплачений прокурором при подачі позову судовий збір в розмірі 2270 грн. підлягає стягненню з відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.1166 ЦК України, ст. ст. 9, 105, 107 Лісового Кодексу України, ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 12, 13, 81, 82, 89, 141, 247, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги керівника Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області, який діє в інтересах Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області, - задовольнити.

Стягнути ОСОБА_1 на користь Підберізцівської сільської ради Львівського району Львівської області на розрахунковий рахунок UA0013829, банк: Казначейство України, код класифікації доходів бюджету 24062100 (грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища), одержувач: ГУК Львів/Підберізцівська тг/21081100, , шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев, в сумі 6782,82 (шість тисяч сімсот вісімдесят дві) гривні 82 копійки.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Львівської обласної прокуратури (, рахунок UA0000774 в ДКСУ у м.Києві, МФО 820172) сплачений судовий збір в сумі 2270,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Пустомитівський районний суд Львівської області в 30-денний строк з дня проголошення рішення, а учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом 30-денного строку з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: Пустомитівська окружна прокуратура Львівської області, , 81100, Львівська область, Львівський район, м. Пустомити, вул. Шевченка, 3

в інтересах держави в особі

Підберізцівська сільська рада Львівського району Львівської області, , 81185, Львівська область, Львівський район, с. Підберізці, вул. Шевченка, 25.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , 81145, Львівська область, Львівський район, с. Чижиків.

Третя особа: Пустомитівське дочірнє лісогосподарське підприємство ЛГП «Галсільліс», , 81100 Львівська область, Львівський район, м. Пустомити, вул.Грушевського, 22а.

СуддяД. А. Кукса