КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2022 року м. Київ

Унікальний номер справи № 761/43548/21

Апеляційне провадження 22-ц/824/4931/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Махлай Л.Д.,

суддів Немировської О.В., Ящук Т.І.

при секретарі Гойденко Д.В.

сторони

позивач ОСОБА_1

відповідачі Акціонерне товариство «Альфа-Банк»

Державне підприємство «СЕТАМ»

Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Пишний Артем Володимирович

ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану через представника ОСОБА_2 , на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 08 грудня 2021 року, постановлену під головуванням судді Рибака М.А., про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного Артема Володимировича, ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

в с т а н о в и в :

у грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до АТ «Альфа-Банк», ДП «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Пишного А.В., ОСОБА_3 , в якому просила визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 14655 виданий приватним нотаріусом Чуловським В.А. від 09.10.2018 щодо звернення стягнення на предмет іпотеки: квартиру АДРЕСА_1 ;

визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна (лот № 332215), а саме: належної ОСОБА_1 на праві власності квартири, що проведені 13.03.2019 ДП «СЕТАМ», а також протокол проведення даних електронних торгів № 392519, акт від 19.03.2019 приватного виконавця Пишного A.B. про реалізацію предмета іпотеки - вищезазначеної квартири;

визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса Василенка О.А. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 46306753 від 04.04.2019 цієї квартири за ОСОБА_3 , скасувати запис приватного нотаріуса Василенко О.А. від 04.04.2019 про право власності № 31024549, скасувати свідоцтво про право власності номер: 2724, видане 04.04.2019 приватним нотаріусом Василенко O.A., та поновити запис про реєстрацію права власності квартири за ОСОБА_1 .

Разом із позовною заявою подано заяву про забезпечення позову, в якій просила накласти арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 49,8 кв м; накласти заборону органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав, вчиняти будь які реєстраційні дії стосовно квартири; заборонити спеціально уповноваженому органу вносити до реєстраційного обліку відомості про реєстрацію місця проживання будь-яких третіх осіб, знімати з реєстрації вже зареєстрованих осіб та реєструвати нових осіб за адресою цієї квартири; заборонити будь-яким третім особам користуватися, розпоряджатися, проводити ремонтні роботи, реконструкцію, перепланування, здавати в оренду, найм, піднайм, безоплатне користування, укладати договори застави (іпотеки) або іншим способом передавати третім особам у платне або безоплатне користування квартирою.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.12.2021 у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

Не погоджуючись з даною ухвалою суду, ОСОБА_1 через представника подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу, посилаючись на порушенням судом норм процесуального права та неповне з`ясування обставин справи та постановити нову, якою задовольнити заяву про забезпечення позову. Зазначає, що суд не врахував, що 04.04.2019 ОСОБА_3 здійснено перереєстрацію права власності спірної квартири, де вона проживає разом з дітьми. Дана квартира є її єдиним місцем проживання. ОСОБА_3 вживаються заходи спрямовані на виселення. 17.12.2021 представником ОСОБА_3 до суду подано заяву про скасування заходів забезпечення позову у судовій справі № 761/13672/19, де було накладено арешт на спірну квартиру постановою Київського апеляційного суду від 11.07.2019. У зазначеній поставні суд зробив висновок про наявність у переможця торгів ОСОБА_3 об`єктивної можливості відчужити спірну квартиру після оформлення на неї права власності. Суд також не врахував, що на неї розповсюджується дія Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 03.06.2014 № 1304-УІІ, а тому перехід права власності на квартиру можливий лише після припинення дії мораторію. Спірна квартира є забезпеченням виконання кредитного договору взятого у доларах США. Площа квартири, соціальний статус, інші визначені в законі вимоги (зокрема це єдине житло, в якому мешкає вона зі своїми дітьми), вказують на необхідність застосування даного закону до спірних правовідносин. Також суд не звернув уваги, що ні при проведенні прилюдних торгів, ні при реєстрації права власності на спірне майно згода органів опіки та піклування не отримувалась, чим було порушено право дітей.

У судовому засіданні представниця позивачки ОСОБА_2 підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розгляд справи у їх відсутності, за правилами ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Вислухавши доповідь судді, пояснення представниця позивачки, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що заява не містить належного обґрунтування того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Крім того суд виходив з того, що позивачкою не надано доказів того, що з 2019 року вчиняються дії щодо виселення її або її дітей зі спірного майна, здійснення перереєстрації права власності, реєстрації інших осіб у квартирі.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначено статтею 150 ЦПК України. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З наданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 уже зверталася до суду з позовом до ДП «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Пишного А.В., треті особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів та рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 23.10.2020, яке змінено постановою Київського апеляційного суду від 21.09.2021 у задоволенні позову відмовлено (справа № 761/13672/19). У даній справі ОСОБА_1 виконавчий напис нотаріуса, який став підставою для реалізації іпотечного майна не оспорювала.

У грудні 2021 року ОСОБА_1 знову звернулася до суду з позовом про визнання недійсними електронних торгів, в якому уже, серед іншого, просила визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 14655 виданий приватним нотаріусом Чуловським В.А. від 09.10.2018 щодо звернення стягнення на предмет іпотеки: квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 150 ЦПК України у справах про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню позов забезпечується зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку.

Звертаючись із позовом про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню позивачка не просить забезпечити позов у спосіб, визначений п. 6 ч. 1 ст. 150 ЦПК України. Крім того, забезпечення позову у такий спосіб було б неможливим, оскільки виконавчий документ уже виконано у примусовому порядку.

Відтак вид забезпечення позову, обраний позивачкою не відповідає позовним вимогам про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Посилання позивачки на те, що відповідачем вживаються заходи щодо її виселення не є підставою для забезпечення даного позову, оскільки з доданої до апеляційної скарги постанови Київського апеляційного суду від 30.09.2021 вбачається, що у задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та виселення відмовлено.

Звернення ОСОБА_3 із заявою про скасування заходів забезпечення позову у справі № 761/13672/19, де ОСОБА_1 уже було відмовлено у позові про визнання недійсними електронних торгів, не свідчить про те, що відповідачем вчиняються чи можуть вчинятися дії щодо відчуження майна.

Враховуючи зазначені обставин висновки суду про відсутність підстав для забезпечення позову колегія суддів вважає правильними.

Доводи апеляційної скарги про те, що електронні торги проведені без згоди органів опіки та піклування не спростовують висновків суду, оскільки такі доводи мають значення для вирішення справи по суті спору, а не для вирішення питання про забезпечення позову.

За вказаних обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції не може бути скасована з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 08 грудня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня проголошення постанови до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Повний текст постанови виготовлений 13.06.2022.

Головуючий Л. Д. Махлай

Судді О. В. Немировська

Т. І. Ящук