КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/577/22
УХВАЛА

14.06.2022 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Петренка В.С.

за участю секретаря Ратовської А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

13.09.2021 року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить суд усунути йому - ОСОБА_1 перешкоди у користуванні житловим приміщенням шляхом зобов`язання ОСОБА_2 не чинити перешкоди у користуванні квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та видачі йому - ОСОБА_1 ключів, а також стягнути судові витрати.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 14.09.2021 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням. Розгляд справи призначити в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 01.11.2021 року.

У підготовче засідання 01.11.2021 року позивач не з`явився, про час та місце підготовчого засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин відсутності суд не повідомив, будь-яких клопотань щодо відкладення розгляду справи або клопотань про розгляд справи за його відсутності не надав.

У підготовчому засіданні 01.11.2021 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 29.11.2021 року.

У судове засідання 29.11.2021 року позивач не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, у зв`язку з чим, судове засідання було відкладено на 27.01.2022 року.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 29.11.2021 року клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів, яке надійшло до канцелярії суду 23.11.2021 року, було залишено без задоволення.

Крім того, 29.11.2021 року, вже після судового засідання, яке було призначено на 10 годину 30 хвилин, від позивача на електронну поштову адресу суду надійшло клопотання, в якому він просив розглянути клопотання про витребування доказів та провести судове засідання, призначене на 29.11.2021 року о 10 годині 30 хвилин за його відсутності. Вказане клопотання було отримано судом 30.11.2021 року.

Тобто, суд зазначає, що позивачу було відомо про час та місце судового засідання, яке призначене на 29.11.2021 року.

Згідно довідки секретаря судового засідання від 27.01.2022 року, у зв`язку із знаходженням головуючого судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. у відпустці, судове засідання відкладено на 01.03.2022 року.

При цьому, суд зазначає, що у судове засідання, яке було призначено на 27.01.2022 року позивач не з`явився.

У судове засідання 01.03.2022 року позивач не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин відсутності суд не повідомив, у зв`язку з чим, судове засідання було відкладено на 12.04.2022 року.

У судові засідання 12.04.2022 року та 19.05.2022 року позивач знову не з`явився, про час та місце судових засідань повідомлявся належним чином, про поважність причин відсутності суд не повідомив, у зв`язку з чим, судове засідання, призначене на 19.05.2022 року було відкладено на 14.06.2022 року.

У судове засідання 14.06.2022 року позивач також не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин відсутності суд не повідомив, будь-яких клопотань щодо відкладення розгляду справи або клопотань про розгляд справи за його відсутності не надала.

При цьому, суд зазначає, що судові повістки, які були надіслані на адресу позивача, зазначену нею у позовній заяві, яка не змінювалась, про що свідчить довідка з відділу адресно-довідкової роботи Головного управління державної міграційної служби України в Одеській області, були повернуті поштою із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до п.1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку.

Відповідно до п.4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Суд вважає, що неотримання судової повістки позивачем та повернення її до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» є наслідком свідомого діяння (бездіяльності) позивача щодо її належного отримання, тобто є власною волею позивача.

У даному випадку судом також враховано, що за приписами частини 1 статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Враховуючи наведене, суд зазначає, що позивач не був позбавлений права та можливості ознайомитись та отримати інформацію щодо справи на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/.

У зв`язку з цим, суд також звертається до практики Європейського суду з прав людини, зокрема mutatis mutandis до висновку ЄСПЛ у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п. 41) стосовно того, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що позивач про час та місце судових засідань повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 1 та ч.2 ст. 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі було відкрито 14.09.2021 року, тобто справа перебуває в провадженні суду вже дев`ять місяців, при цьому, позивач жодного разу не був присутнім у підготовчому та судових засіданнях, про час та місце яких він повідомлений належним чином.

Неприбуття у підготовче та судові засідання належним чином повідомленого позивача розцінюється судом як намір затягування розгляду справи та свідчить про втрату інтересу позивача до справи.

При цьому, суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позивач жодного разу не з`явився в підготовче та судові засідання, про час та місце яких він повідомлений належним чином, та, з урахуванням відсутності у суду доказів поважності неприбуття у підготовче та судові засідання позивача, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням залишити без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Петренко В. С.