Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2317/22
Провадження № 2/711/1604/22
Провадження № 2-з/711/33/22
У Х В А Л А

07.06.2022 м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» про зобов`язання вчинити певні дії та заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Слободянюка Андрія Ігоровича, звернувся у Придніпровський районний суд м. Черкаси із позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3», в якому просить:

1)визнати неправомірними дії Об`єднання співвласників багатоквартирного буднику, в особі голови О. Міняйло, та рішення Правління ОСББ «Жужоми З» по затягуванню розгляду у часі та наданню відповіді по суті на запит про падання документів ОСОБА_1 від 22.04.2022;

2)зобов`язати Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми З» надати ОСОБА_1 для ознайомлення, з можливістю виготовити необхідні фотокопії, наступні документи, а саме:

?документи, що підтверджують створення кількісного та чисельного складу ініціативної групи для скликання установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?реєстр співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , що формувався у зв`язку з організацію та підготовкою до проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?усі повідомлення про проведення установчих зборів, які були направлені кожному співвласнику багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 ;

?докази вручення та/або надсилання повідомлення про проведення установчих зборів кожному співвласнику багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 ;

?реєстр повідомлення про скликання установчих зборів кожного співвласника багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 за вказаною адресою з метою організації та підготовки до проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?протокол установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» з відображенням рішень, які на ньому були прийняті;

?відомості про результати про результати поіменного голосування щодо кожного з питань порядку денного співвласників, присутніх на. установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» в багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 ;

?листи письмового опитування співвласників щодо кожного з питань порядку денного з результатами голосування співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 на установчих зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?документи, якщо такі розглядалися на установчих зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» (проекти кошторису, договорів, технічної документації тощо);

?Статут об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?виписку з Єдинрго державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підтвердження державної реєстрації об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?протокол та рішення загальних зборів на яких обрано членів правління та визначено умови оплати голови правління, розмір матеріального та іншого заохочення голови та членів правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?наказ про прийняття на роботу голови правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?трудовий договір з головою правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?усі повідомлення про проведення загальних зборів, які були направлені кожному співвласнику багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 ;

?докази вручення та/або надсилання повідомлення, про проведення загальних зборів кожному співвласнику багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 ;

?реєстр повідомлення про скликання загальних зборів кожного співвласника багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , з метою організації та підготовки до проведення загальних зборів об`єднаная співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»:

?протокол загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» з відображенням рішенням, які па ньому були прийняті;

?відомості про результати поіменного голосування щодо кожного з питань порядку денного співвласників, присутніх на загальних зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» в багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 ;

?листи письмового опитування співвласників щодо кожного з питань порядку денного з результатами голосування співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 на загальних зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3»;

?протокол та рішення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» в багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 щодо затвердження основного та окремих (спеціальних) кошторисів на 2022 рік, прийняття та обгрунтування тарифу на управління багатоквартирним будинком.

3)стягнути із Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп.;

4)стягнути із Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 гри. 00 грн.

Крім того, одночасно з позовною заявою представником позивача адвокатом Слободянюком Андрієм Ігоровичем подане клопотання про забезпечення (витребування) у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» (код ЄДРПОУ - 44636681, місцезнаходження: 18021, м. Черкаси, Придніпровський р-н, вул. Сержанта Жужоми, буд. 3), - Статут ОСББ «Жужоми 3».

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Між тим, вирішуючи питання про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що вона подана з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства.

Так, у статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно зі статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних і юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

За вимогами частини першої статті 18 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна сторона має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу визначено ст. 16 Цивільного кодексу України.

Під порушенням розуміється такий стан суб`єктивного права, за яким воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке, порушення права, пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Статтею 13 (право на ефективний засіб юридичного захисту) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 № 3-рп/2003).

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Згідно із частиною першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають, зокрема, із цивільних та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Тобто, у порядку цивільного судочинства розглядаються справи, що виникають із приватноправових відносин, якщо інший порядок їх розгляду не передбачено законом.

При визначенні предметної юрисдикції справ суд виходить із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Юрисдикційність спору залежить від характеру спірних правовідносин, правового статусу суб`єкта звернення та предмета позовних вимог, а право вибору способу судового захисту належить виключно позивачеві.

Разом з тим, пунктом 3 частини першої статті 20 ГПК України встановлено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів; та обов`язками учасників (засновників, акціонерів, членів) такої особи, крім трудових спорів.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Відповідно до статті 1 Закону, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 4 цього Закону, об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами; об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Частиною першою статті 85 ЦК України визначено, що непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України).

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 (позивач) є власником квартири у багатоквартирному будинку, де створене об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» (відповідач), а спір стосується захисту його прав, як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, як на його думку, діяльністю юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи.

Віднесення судового спору до тієї чи іншої юрисдикції залежить від сукупності умов, за яких справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства. Такими умовами, зокрема, є: суб`єктний склад сторін, предмет спору та характер спірних правовідносин. Крім того, такою умовою може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у порядку якого розглядається визначена категорія справ.

З огляду на вказане вище, вказаний спір не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, а повинен розглядатися у порядку господарського судочинства.

При прийнятті такого рішення, суддя враховує висновки ВП ВС, викладені у постанові №911/1053/20 від 07.07.2021р. та висновки ВС, викладені у постанові №335/306/18 від 26.05.2021р.

Як передбачено п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Про відмову у відкритті провадження у справі постановляється ухвала не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви. Така ухвала надсилається заявникові не пізніше наступного дня після її постановлення в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу. До ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, що надсилається заявникові, додаються матеріали (ст. 186 ЦПК України). Відмовляючи у відкритті провадження з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи (ч. 5 ст. 186 ЦПК України).

Таким чином, у відкритті провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» про зобов`язання вчинити певні дії, слід відмовити, оскільки справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства. При цьому, слід роз`яснити ОСОБА_1 право звернення з даним позовом до господарського суду (у даному випадку до господарського суду Черкаської області), відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Також слід звернути увагу, що заява про забезпечення доказів розглядається судом відповідно до ст. 116 ЦПК України. Оскільки в даному випадку, суддя не вбачає підстав для розгляду справи за позовною заявою в порядку цивільного судочинства, то відповідно і заява про забезпечення позову повинна розглядатися судом господарської юрисдикції.

На підставі вищевикладеного та керуючись ГПК України, ст.ст. 4, 5, 19, 116, 186, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

У відкритті провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» про зобов`язання вчинити певні дії та за заявою про забезпечення доказів, - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 право звернення з даним позовом та заявою про забезпечення доказів у цій справі до господарського суду, відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі може бути оскаржено.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повне судове рішення складено 08.06.2022.

Суддя: С. М. Позарецька