Справа № 177/212/22
Провадження № 2/177/357/22
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

13 червня 2022 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Строгової Г. Г.

за участі

секретаря судового засідання Короновської Д. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Новопільської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в обґрунтування якої зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , який за життя 10 грудня 2018 року склав заповіт, яким заповів їй все майно, що належатиме йому на день смерті, з чого б воно не складалося та де б воно не знаходилося.

При зверненні до Шостої криворізької державної нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , постановою нотаріуса їй було відмовлено у видачі вказаного свідоцтва, у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Зазначає, що вона з об`єктивних причин не змогла вчасно подати заяву до нотаріальної контори, оскільки вона тяжко переживала смерть батька, після смерті батька її здоров`я суттєво погіршилося, вона потрапила до лікарні, де їй встановлено онкологічне захворювання, що потребувало операції. Крім того, про наявність заповіту вона не знала та не здогадувалася, про заповіт дізналася лише у січні 2022 року, коли випадково знайшла його у документах батьках.

Тому просить визнати поважною причиною пропуску нею строку для прийняття спадщини за заповітом та визначити їй додатковий строк один місць після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді від 07 лютого 2022 року позовна заява прийнята судом до розгляду та за заявою позивача в порядку підготовки справи до судового розгляду з Шостої криворізької нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 36).

30 травня 2022 року підготовче провадження закрите та справу призначено до судового розгляду по суті (а.с. 58).

Позивач та її представник - ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, від представника надійшла заява, в якій вона просила розглянути справу за її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримали та просили задовольнити в повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечували (а.с. 50).

Представник відповідача - Новопільської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку (а.с. 49,59).

Зі згоди позивача та її представника, які не заперечують проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

В зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши письмові матеріали справи, давши оцінку наданим суду доказам, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 14) , копія свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_2 (а.с. 11) та копія свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , згідно якого позивач змінила прізвище з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 » під час укладення шлюбу (а.с. 12).

За життя ОСОБА_2 10 грудня 2018 року склав заповіт, яким заповів все майно, що належатиме йому на день смерті, з чого б воно не складалося та де б воно не знаходилося ОСОБА_1 - позивачу по справі, про що свідчить копія заповіту посвідченого секретарем виконкому Радушненської селищної ради Криворізького району Дніпропетровської області Сусєдко С.В., зареєстрованого в реєстрі за № 186 (а.с. 13) та підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 68117355 від 17.01.2022 (а.с. 43).

Позивач звернулася до нотаріуса з питанням щодо оформлення права на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак державним нотаріусом Шостої криворізької державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії від 17.01.2022 року, якою їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустила 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 21).

У відповідності зі ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1233 ЦК України визначає, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно зі ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Як видно з копії спадкової справи 8/2022, заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 40-45), 17 січня 2022 року з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернулася донька померлого ОСОБА_1 - позивач по справі. Інші особи із заявами про прийняття спадщини не зверталися, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

Позивач вказує на те, що дійсно пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що вона тяжко переживала смерть батька, після смерті батька її здоров`я суттєво погіршилося, вона потрапила до лікарні, де їй встановлено онкологічне захворювання (рак тіла матки), що потребувало операції, що підтверджується випискою із медичної картки стаціонарного хворого на злоякісне утворення від 16.09.2021 (а.с. 19). Крім того, вказувала, що про наявність заповіту вона не знала та не здогадувалася, про заповіт дізналася лише у січні 2022 року, коли випадково знайшла його у документах батька.

Згідно ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 16 червня 2018 року за номером судового провадження 61-38298ск18.

Отже, оцінивши письмові докази, надані позивачем, враховуючи, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 була заведена на підставі заяви позивача, яка була необізнана про наявність заповіту, суд визнає поважними наведені позивачем об`єктивні причини пропуску строку для прийняття спадщини, та на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю в один місяць, який суд вважає достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обчислювати з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 1217, 1220, 1233, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 12, 13, 81, 247, 259, 263-265, 280-282 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Новопільської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додатковий строк тривалістю один місяць, обчислювати з дня набрання даним рішенням законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Г.Г. Строгова