Ухвала

14 червня 2022 року

місто Київ

справа № 710/156/18

провадження № 61-4786ск22

Верховний Суд у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. вивчив касаційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2020 року

у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 25 травня 2022 року із застосуванням засобів поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2020 року, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Касаційну скаргу подано без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент звернення зі скаргою.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

І. За правилами частини третьої статті 394 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у разі, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків (1) подання касаційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; (2) пропуску строку на касаційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Рішення суду апеляційної інстанції ухвалено 11 лютого 2020 року, повний текст складено 11 лютого 2020 року, касаційна скарга подана 25 травня 2022 року, отже касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту оскарженої ухвали апеляційного суду.

До касаційної скарги заявник додав клопотання, у якому просить поновити строк на касаційне оскарження ухвали Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2020 року, проте не наводить виключних обставин, передбачених пунктом 1 частини третьої статті 394 ЦПК України.

Оскільки заявник не навів належних доводів та не надав доказів на підтвердження того, що існували такі виключні обставини, тому ОСОБА_1 потрібно навести обґрунтовані доводи щодо наявності передбачених процесуальним законом винятків для відкриття касаційного провадження після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішеннявідповідно до пункту 1 частини третьої статті 394 ЦПК України.

Такі доводи мають бути належно доведені заявником шляхом подання до суду касаційної інстанції відповідних доказів, враховуючи, що питання про відкриття касаційного провадження Верховний Суд вирішує до отримання матеріалів відповідної судової справи.

ІІ. Згідно із статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційноїі касаційної скарги на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2022 року визначено на рівні 2 481, 00 грн.

Згідно з підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір за подання касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою складає 0, 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги у цій справі, становить 496, 20 грн (2 481, 00 грн х 0, 2).

До касаційної скарги заявником додано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2020 року.

Наведені у клопотанні ОСОБА_1 доводи щодо звільнення від сплати судового збору дають правові підстави для його задоволення судом.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною третьою статті 136 ЦПК України визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:

а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно із частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, зокрема, про звільнення від сплати судового збору повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Обов`язок зі сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, звільнення від сплати судового збору, відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», належить до повноважень суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд, зокрема звільнити від сплати судового збору.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що процесуальне рішення, зокрема про звільнення від сплати судового збору може бути ухвалено судом за сукупністю встановлених обставин, підтверджених доказами стороною, яка заявляє про таке клопотання. Разом з цим потрібно визнати, що наведення учасником справи та долучення доказів про його сукупний дохід за попередній рік не є безумовною підставою для позитивного рішення щодо, зокрема відстрочення сплати судового збору. Таке рішення (позитивне) може бути ухвалено за сукупністю доведених заявником обставини, тобто таких для заявника обставини, наявність яких перешкоджає заявнику, враховуючи його майновий стан сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

За наведених обставини до касаційної скарги додано інші докази, які у сукупності з наданими скаржником доказами підтверджують, що на момент подання касаційної скарги майновий стан скаржника перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Суд роз`яснює, якщо заявник не усуне недоліки поданої касаційної скарги у строк, встановлений судом, така скарга вважатиметься неподаною і буде повернута цій особі (частина друга статті 393, частина третя статті 185 ЦПК України).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2020 року задовольнити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про визнання договору недійсним, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять дніввід моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційні скарги вважатимуться неподаними та будуть повернуті заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний