Провадження № 2/761/3802/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва:

у складі:

головуючого судді Осаулова А.А.

за участю секретаря судових засідань Путрі Д.В.

розглянувши у відкритому засіданні в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа- Десята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

В листопаді 2021 р. ОСОБА_1 (позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа- Десята Київська державна нотаріальна контора, в якому просив визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Позов вмотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якої відкрилась спадщина на майно - недоотриману пенсію в розмірі 19522,81 грн.

26.03.2021 р. позивач звернувся до Десятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщин, але йому було відмовлено в зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Заявник зазначає, що причиною для пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини стало неможливість отримання документів про смерть ОСОБА_2 , оскільки вона була зареєстрована на тимчасово окупованій території України в селищі Лозівський Луганської області.

Вказане стало підставою для звернення до суду.

Представник відповідача подав відзив на позов, за яким при вирішенні справи покладається на думку суду, зазначає, що якщо спадкодавець був зареєстрований та проживав на непідконтрольній території Україні, місце відкриття спадщини не прив`язується до місця проживання спадкодавця. При вирішенні справи просить врахувати поважні причини пропуску строку.

У судове засідання позивач не з`явився, в позовній заяві просить розглянути справу без його участі.

Відповідач та третя особа у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином,подали клопотання про розгляд справи без їх участі.

Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України).

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулова А.А. від 11.11.2021 року відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 08.02.2022 р. закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті.

Суд, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .

Згідно постанови державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори від 29.04.2021 р. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 через пропуск шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. З даної постанови вбачається, що ОСОБА_2 була рідною бабою ОСОБА_1 26.03.2021 р. ОСОБА_1 звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , за даними спадкового реєстру від 26.03.2021 р. спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась.

Тобто, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , шестимісячний строк на прийняття спадщини закінчився ІНФОРМАЦІЯ_4., а з заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернувся 26.03.2021 р.

Згідно листа Старобільського об`єднаного управління ПФУ Луганської області від 01.04.2021 р. недоотримана пенсія ОСОБА_2 складає 19522,81 грн.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначив про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_2 померла на тимчасово окупованій території України.

В переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, затверджених розпорядженням Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2014 р. № 1085, присутні населені пункти Слов`яносербського району Луганської області.

Судом встановлено, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 05.03.2021 р у справі №755/3939/21 встановлено юридичний факт, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у селищі Лозівський Слов`яносербського району Луганської області.

Свідоцтво про смерть ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 видано 10.03.2021 р.

Згідно частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно ст. 4 ч.1, 2 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» на тимчасово окупованій території на строк дії цього Закону поширюється особливий правовий режим перетину адміністративної межі та лінії зіткнення між тимчасово окупованою територією та іншою територією України, вчинення правочинів, проведення виборів та референдумів, реалізації інших прав і свобод людини і громадянина. Правовий режим тимчасово окупованої території передбачає особливий порядок забезпечення прав і свобод громадян України, які проживають на тимчасово окупованій території.

Обставини смерті ОСОБА_2 на тимчасово окупованій території України вплинули на можливість позивача реалізувати право на спадщину.

Крім цього, постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з подальшими змінами) з 12 березня 2020 року в Україні запроваджено карантин. Внаслідок карантинних обмежень обмежувалося пересування громадян та вводилися певні обмеження для осіб.

Листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії.

В зв`язку із запровадженням карантину, внаслідок чого було зупинено рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, обмежено прийом громадян державними нотаріальними конторами та приватними нотаріусами, що також вплинуло на пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті його баби.

Необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), у тому числі створили позивачу перешкоди для своєчасного подання нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті баби.

Подібних висновків щодо впливу карантинних обмежень на своєчасне прийняття спадкоємцем спадщини дійшов Верховний Суд у постанові від 20 вересня 2021 року у справі № 206/3473/20 (провадження № 61-10735св21).

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73).

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 12, 13, 17-19, 76-82, 211, 258, 259, 263-266, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 1216-1218, 1220, 1223, 1268, 1269, 1271, 1272 ЦК України, суд -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа- Десята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 його баби - ОСОБА_2 , протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1

Відповідач: Територіальна громада м. Києва в особі Київської міської ради, , адреса: м.Київ, вул.Хрещатик, 36.

Повне рішення виготовлено 07.06.2022 р.

Суддя: Андрій Анатолійович Осаулов