У Х В А Л А

Іменем України

07 лютого 2022 року Деснянський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Галась І.А.,

секретаря судового засідання Дуб С.

за відсутності сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 08 жовтня 2020 року в цивільній справі № 754/17803/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО -страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Відповідач звернувся до суду з заявою перегляд заочного рішення суду від 08 жовтня 2020 року, посилаючись на те, що не з`явився до судового розгляду з поважних причин, а саме, не був повідомлений про розгляду. Крім того, заявник зазначає, що при постановлення судового рішення судом не були враховані всі істотні обставини справи, а саме позивачем не доведено обґрунтованість позовних вимог, документи подані в частковому вигляді.

До розгляду сторони не з`явились, в поданій суду заяві представники заявника, позивача просили розглянути справу за їх відсутності.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Судом встановлено наступне.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 17 грудня 2019 року було відкрито провадження в цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО -страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Про час та місце судового розгляду справи відповідач повідомлявся належним чином, за адресою реєстраці., поштові відправлення були повернуті суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2020 року було задоволено позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО -страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку що в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на докази та обставини, в розумінні вимог ч. 1ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.2, п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності зі ст. 223 ч. 3 п. 1 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки

Так в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 08 жовтня 2020 року в цивільній справі № 754/17803/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО -страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди задовольнити.

Скасувати заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2020 року в цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО -страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Справу призначити розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 04 квітня 2022 року на 10 годину 00 хвилин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя