Справа № 545/3544/17
Провадження № 2-п/545/2/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.02.2022 року Полтавський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді: Потетій А.Г.,

за участю секретаря: Данко А.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтава заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 20 лютого 2018 року по цивільній справі №545/3544/17 за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

До Полтавського районного суду Полтавської області звернулася відповідач ОСОБА_1 із заявою про перегляд заочного рішення суду від 20.02.2018 року по цивільній справі №545/3544/17 за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

В обґрунтування поданої заяви відповідач посилається на те, що він не був повідомлений як відповідач у встановленому законом порядку про розгляд справи, що позбавило його прав подавати докази, подавати клопотання та заяви, надавати пояснення суду, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи. А також призвело до ухвалення заочного рішення судом з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Вказує, що позивач звернувся із позовною заявою до суду з пропуском строку позовної давності, що є підставою для відмови у задоволенні позову, позивачем не надано пояснення щодо суми заборгованості за кредитним договором, а саме, не надано пояснення щодо нарахування заборгованості по процентам та комісією, а також нарахування пені, штрафів, неустойки.

Тому, як видно із вище зазначеного, заявлені позивачем суми процентів до стягнення не ґрунтуються на умовах кредитного договору і наданому самим же позивачем розрахунку, а тому і не підлягають задоволенню.

У матеріалах справи відсутні будь-які документи та докази, що підтверджують факт звернення банку до ОСОБА_1 , про повернення будь-якої заборгованості за кредитом.

Враховуючи викладене відповідач вважає вимоги банку про стягнення заборгованості за процентами та за користування кредитом та пенею безпідставними та необґрунтованими.

У відзиві на заяву про перегляд заочного рішення представник АТ КБ «ПриватБанк» просить відмовити у задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення, вказуючи що воно відповідає фактичним обставинам справи та вимогам закону.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Представник АТ КБ «ПриватБанк» у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Суд вважає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання про перегляд заочного рішення, не перешкоджає розгляду заяви відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, у їх сукупності, вважає, що вимоги заявника про скасування заочного рішення не обґрунтовані, обставини, викладені в заяві не підтверджуються наявними в матеріалами справи, та встановленими в ході судового засідання доказами.

Так, судом встановлено, що заочним рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 20.02.2018 року в цивільній справі №545/3544/17 позов Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» задоволено частково.

Стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк», заборгованість у розмірі 19674 грн. 54 коп. за кредитним договором б/н від 16.12.2010 року, яка складається з:

11867,61 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом;

7824,84 грн. заборгованість за пенею.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» судовий збір сплачений позивачем при зверненні до суду , пропорційно до задоволених позовних вимог, у розмірі 1487 грн. 68 коп.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

В ході розгляду справи ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, шляхом направлення на його адресу відповідної судової повістки про виклик до суду рекомендованим листом за адресою: АДРЕСА_1 , яка повернулася до суду без вручення з відміткою «за закінченням терміну зберігання» /т. 1 а.с. 42-43/ та розміщенням оголошення про виклик до суду на офіційному сайті «Судова влада». /т. 1 а.с. 45/

За загальним правилом повернення надісланої кореспонденції до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не є доказом належного інформування позивача, а також не може беззаперечно свідчити про його відмову від одержання кореспонденції чи про його незнаходження за адресою, повідомленою суду.

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (у редакції, чинній на час направлення заявниці копії ухвали про залишення скарги без руху), у разі невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення. Поштові відправлення, поштові перекази повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Відповідні висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 11 червня 2021 року по справі №2-6236/11 (провадження № 61-6596ск20).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ ( Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Таким чином зважаючи на те, що ОСОБА_1 викликався в судові засідання належним чином та не послався в заяві про скасування заочного рішення на докази які матимуть істотне значення для правильного вирішення справи як і не надав до суду жодного доказу, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, а тому суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення відсутні, а отже заяву слід залишити без задоволення.

Керуючись п.1 ч.1 ст.258, ст. ст.259-260, 280-289 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 20 лютого 2018 року по цивільній справі №545/3544/17 за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя: А.Г. Потетій