Справа № 755/4630/22
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"10" червня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації (місцезнаходження: 02094, м.Київ, бул.Праці, 1/1), третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м.Києва» (02002, м.Київ, вул.Челябінська,9-Г), про визнання права користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва звернувся представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Герасимов П.О. з позовом до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м.Києва», про визнання права користування житловим приміщенням.

Згідно заявлених вимог, представник позивача просить суд визнати за ОСОБА_1 право користування квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Вимоги позиву обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_2 та двоюрідною сестрою її сину - ОСОБА_3 . З 27 грудня 1994 року місце проживання позивача було зареєстровано в двокімнатній квартирі АДРЕСА_3 . Вказана квартира є неприватизованою, наскільки відомо позивачу, її було видано батькам: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , однак ордер на квартиру у позивача відсутній. Представник позивача зазначає, що в квартирі на той час, окрім позивача та її батьків проживав брат позивача ОСОБА_6 . Після смерті в 2013 році батька позивача, ОСОБА_4 , який був наймачем квартири, особовий рахунок на квартири було переоформлено на брата позивача ОСОБА_6 , який в свою чергу зареєстрував в квартирі свою доньку ОСОБА_7 та онуків ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . З 2014 році в квартирі проживали без реєстрації інші діти брата: ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . Таким чином в квартирі було зареєстровано 6 осіб, а фактично проживало 8 осіб. Представник позивача зазначає, що позивач не мала і не має житла у приватній власності, водночас проживати разом в двокімнатній квартирі з такою кількістю осіб було неможливо. ОСОБА_2 разом з сином ОСОБА_3 проживали в двокімнатній квартирі за адресою: АДРЕСА_4 . Вказана квартира була надана ОСОБА_2 у користування згідно рішення Дніпровської районної ради народних депутатів м.Києва №67 від 11 лютого 1980 року. В 2004 році ОСОБА_3 було встановлено інвалідність 2 групи за загальним захворюванням, ОСОБА_2 було важко на свою пенсію утримувати себе та сина, сплачувати за квартиру та вести домашнє господарство, через що вона запропонувала позивачу переїхати до них, на що позивач погодилась. Також представник позивача зазначає, що з 2017 року позивач проживала з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 як одна сім`я, брала участь в утриманні квартири та оплаті комунальних послуг, купувала продукти та медикаменти, за свій рахунок купила холодильник. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 померла. Після смерті ОСОБА_2 позивач почала процес оформлення опіки над ОСОБА_12 , однак ІНФОРМАЦІЯ_4 останній помер. 01 листопада 2021 року позивач подала до ЦНАП Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації заяву про реєстрацію місця проживання за адресою: АДРЕСА_4 , однак в реєстрації їй було відмовлено з підстав відсутності правовстановлюючих документів. На думку представника позивача, позивач, як член сім`ї ОСОБА_2 набула право користування спірним житловим приміщенням, оскільки квартира була її постійним місцем проживання протягом 4 років, позивач вела спільне господарство з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як з членами сім`ї, спільно сплачувала за комунальні послуги, купувала продукти та медикаменти, а ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не заперечували проти вселення позивача до квартири та надали на це свою згоду, іншого порядку (угоди) про користування квартирою між ними визначено не було. З метою захисту своїх житлових прав, позивач просить визнати за нею право користування квартирою.

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Зміст та форма позовної заяви, додані до неї документи відповідають вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір».

Позовна заява підсудна Дніпровському районному суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі, не встановлено.

Відповідно до вимог ст.ст.19, 189, ч. 1- 4 ст. 274 ЦПК України, суд приходить до висновку, що дана справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

На підставі викладеного, керуючись статями 19, 30, 128, 175, 177, 187, 189-191, 193, 259-261, 274, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м.Києва», про визнання права користування житловим приміщенням.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 08 серпня 2022 року на 14 годину 00 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3, каб. 43).

В підготовче засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити сторонам.

Відповідачу та третій особі направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: