Справа № 932/4015/20
Провадження № 2/932/698/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

02 лютого 2022 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Кондрашова І.А.,

за участі секретаря судового засідання Мотуз Я.А.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги обґрунтував тим, що він є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

13.01.2020 року відбулось залиття квартири позивача з верхнього поверху. Відповідно до акту від 13.01.2020 року, що затверджений заступником директора КП «Жилсервіс 2» ДМР, причиною залиття квартири є витік з інженерних мереж внаслідок недбалого відношення до сантехнічного обладнання мешканців квартири АДРЕСА_2 , а саме самовільному переобладнаному стояковому трубопроводі холодного водопостачання. Аварія виникла внаслідок несанкціонованого втручання мешканців у роботу системи інженерних споруд. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира за адресою: АДРЕСА_3 належить відповідачу ОСОБА_2 . Вартість матеріального збитку, який виник внаслідок залиття квартири, складає 9 942, 00 грн. Також позивач додатково витратив кошти на прання килимів у розмірі 780, 00 грн. Витрати на проведення оцінки завданої шкоди складають 1800, 00 грн. Отже, загальна сума збитків, що завдані позивачу внаслідок залиття квартири, становить 12 522, 00 грн. Оскільки у добровільному порядку відповідач відмовляється компенсувати шкоду, позивач звертається до суду із цим позовом та просить суд стягнути з ОСОБА_2 на свою користь в рахунок відшкодування матеріальних збитків грошові кошти у сумі 12 522, 00 грн. та судовий збір у розмірі 840, 80 грн.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 24 квітня 2020 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Рішенням Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 02 грудня 2020 року суддю ОСОБА_3 було відсторонено від здійснення правосуддя внаслідок ухвалення рішення про звільнення судді з посади.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу від 26.02.2021 року справа передана судді Кондрашову І.А.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 12 березня 2021 року справа прийнята в провадження судді Кондрашова І.А., ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження із викликом (повідомленням) сторін.

В судове засідання позивач не з`явився. Надав заяву, відповідно до якої прохає суд розглядати справу у його відсутність, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена належним чином, у тому числі через офіційний портал «Судова влада».

За змістом ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З огляду на те, що відповідач не надала відзиву на позовну заяву, не з`явилась в судове засідання без поважних причин (без повідомлення причин неявки), суд дійшов висновку про можливість проведення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи позивача в межах заявлених ним позовних вимог, встановивши спірні правовідносини та яку норму належить до них застосувати, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 55 Конституції України та ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивачу на праві приватної власності належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 , що видно з доданої копії договору купівлі продажу нерухомого майна від 04 червня 2013 року, посвідчений приватним нотаріусом ДМНО Шрамко В.В., за реєстр. № 461.

13 січня 2020 року відбулось залиття квартири позивача сусідкою з верхнього поверху. Як встановлено судом з акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 13.01.2020 року, комісією у складі старшого майстра КП «Жилсервіс-2» Марченко І.П., старшого майстра ОСОБА_4 , в присутності мешканця квартири АДРЕСА_4 , зафіксований факт про те, що у квартирі АДРЕСА_2 сталася аварія на стояковому трубопроводі холодного постачання. В результаті залиття було залито водою 2 кімнати, вбиральня, коридор та кухня позивача.

Причиною залиття є витік з інженерних мереж у кв. АДРЕСА_5 , а саме самовільно переобладнаному стояковому трубопроводі холодного водопостачання (на різьбовому з`єднанні між пластиком та металом).

Акт про залиття підписаний членами комісії, позивачем та двома свідками. Власник квартири АДРЕСА_5 (відповідач) від складання та підписання акту відмовилась.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та інших реєстрів № 205587093 від 30.03.2020 року, власником квартири за адресою: АДРЕСА_3 , є ОСОБА_2 .

Згідно положень ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У відповідності до роз`яснень, які містяться у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27.03.92 року за N 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

За вимогами п. 8 Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою КМ України № 45 від 24.01.2006 року вбачається, що на відповідного власника квартири покладений обов`язок щодо утримання у належному стані інженерного обладнання.

Факт залиття квартири встановлений судом та підтверджується матеріалами справи. Факт заподіяння шкоди доведений належними та допустимими доказами.

Суд вважає, що відповідальність за шкоду, заподіяну позивачу, має нести власник квартири АДРЕСА_2 , оскільки саме вона як власник майна повинна була забезпечувати дотримання норм та правил експлуатації інженерних мереж, не допускати самовільних підключень та внесення конструктивних змін в комунікації квартири. Отже, сума завданих збитків має бути компенсована відповідачем.

Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Але разом із тим, власність зобов`язує (ст. 319 ЦК України).

Статтею 386 ЦК України, передбачено, що власник права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожен громадянин має право звертатися за захистом своїх порушених прав.

Статтею 12 ЦК України, передбачено здійснення особою прав вільно, на власний розсуд.

Відповідно до звіту про оцінку вартості матеріального збитку від 14.01.2020 року, вартісна оцінка матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття квартири за адресою: АДРЕСА_1 , становить без урахування ПДВ 9 942, 00 грн.

Приймаючи до уваги, що відповідачем заподіяно ОСОБА_1 матеріальну шкоду, яка полягає у залитті квартири, суд доходить висновку про необхідність стягнення з власника квартири ОСОБА_2 на користь позивача шкоду у розмірі 9 942, 00 грн.

Також суд вважає обґрунтованими вимоги про стягнення витрат на прання килимів та витрат на оцінку вартості збитків, оскільки такі витрати прямо пов`язані із фактом залиття та подоланням його наслідків, та підтверджені належними та допустими доказами.

Виходячи з викладеного, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню повністю.

За положеннями ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в сумі 840, 80 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 141, 258, 259, 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 ), про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 ) шкоду, завдану залиттям квартири у розмірі 12 522 (дванадцять тисяч п`ятсот двадцять дві) гривні, 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень, 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення особами, що брали участь у судовому засіданні, а особами, які не брали участь у судовому засіданні протягом 30 днів з дня отримання ними копії рішення.

Рішення набирає законної сили протягом 30 днів з дня його проголошення, або через 30 днів з дня отримання його копії учасниками процесу, які не брали участь у судовому засіданні, якщо не буде оскаржено у встановленому порядку.

Суддя Ігор КОНДРАШОВ