ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2022 року

м. Черкаси

Справа № 703/998/19
Провадження № 22-ц/821/254/22
Категорія: скарга на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої: Карпенко О.В.

суддів: Бородійчука В.Г., Василенко Л.І.

за участю секретаря: Захарченко А.Д.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 (відповідач за зустрічним позовом)

відповідач: ОСОБА_2 (позивач за зустрічним позовом)

третя особа: АКБ «Райфайзенбанк Україна»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 серпня 2021 року (постановлену в приміщенні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області під головуванням судді Прилуцького В.О.) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа АКБ «Райфайзенбанк Україна»про визнання права власності на Ѕ частку у спільному майні подружжя,-

в с т а н о в и в :

14 березня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області із позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, посилаючись в обгрунтування заявленого позову на те, що з 29 квітня 1984 року сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі. У зв`язку з погіршенням сімейних відносин, виникло питання щодо поділу спільно нажитого майна в судовому порядку, оскільки сторони не змогли досягти згоди по вказаному питанню добровільно.

З метою захисту своїх майнових прав ОСОБА_1 звернулася до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області із відповідним позовом та просила постановити рішення, яким розподілити майно подружжя, визнавши за ОСОБА_1 право приватної власності на наступне майно:

Ѕ частину нежитлової будівлі, магазин промислових товарів площею 226,8 кв.м., розташований в АДРЕСА_1 ;

Ѕ частину нежитлової будівлі, магазину промислових товарів « ІНФОРМАЦІЯ_1 », площею 120,7 кв.м., розташованого по АДРЕСА_2 ;

Ѕ частину нежитлової будівлі, магазину промислових товарів, площею 59,8 кв.м., розташованого по АДРЕСА_3 ;

Ѕ частину квартири, загальною площею 66,7 кв.м, по АДРЕСА_4 ;

Ѕ частину квартири, загальною площею 29 кв.м, розташованої по АДРЕСА_5 ;

Ѕ частину автомобіля марки МАZDA СХ-7, 2007 року випуску, № НОМЕР_1 , д.н. НОМЕР_2 колір коричневий, тип - легковий комбі В;

Ѕ частину автомобіля марки МАZDA,6, 2005 року випуску, сірого кольору, тип - легковий седан -В, шасі № НОМЕР_3 .

Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 серпня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав, визначених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що підставою для залишення позовної заяви без розгляду є неявка в судові засідання позивачки та її представника, які були належним чином повідомлені про час та дату судових засідань, призначених відповідно на 21 травня 2021 року, 25 червня 2021 року та 02 серпня 2021 року, а навпаки, за висновками суду, подача до суду повторних клопотань про відкладення розгляду справи є зловживанням процесуальними правами зі сторони позивача та спрямовані на штучне затягування розгляду справи.

В апеляційній скарзі, поданій 07 жовтня 2021 року, ОСОБА_1 , вважаючи ухвалу суду першої інстанції необгрунтованою, постановленою із порушенням вимог процесуального закону, просила ухвалу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області суду від 02 серпня 2021 року скасувати, а матеріали справи направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга, зокрема, мотивована тим, що викладені в оскаржуваній ухвалі посилання про повторну неявку позивачки ОСОБА_1 в судові засідання 21 травня 2021 року, 25 червня 2021 року та 02 серпня 2021 року не відповідають дійсності і як наслідок, відсутні підстави для залишенняпозову без розгляду, оскільки ОСОБА_1 через стан свого здоров`я не мала можливості бути присутньою на судових засіданнях, про що своєчасно повідомляла суд першої інстанції.

У відзиві на апеляційну скаргу, якій надійшов на адресу Черкаського апеляційного суду 23 листопада 2021 року, ОСОБА_2 , вважаючи доводи апеляційної скарги необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають до задоволення, просив залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а ухвалу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 серпня 2021 року залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що із позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, ОСОБА_1 звернулася до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області 14 березня 2019 року.

Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 27 березня 2019 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд першої інстанції послався на те що, у судові засідання, призначені на 21 травня 2021 року, 25 червня 2021 року та 02 серпня 2021 року позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Сергієнко О.П. не з`явились, хоча про час та дату судових засідань повідомлялись належним чином.

Відповідно до частини першої, пунктів 12 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час

і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або

не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Отже, правове значення для встановлення правомірності залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України має те, чи мало місце належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність його неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 07 серпня

2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18-ц (провадження № 61-3617св19), від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц (провадження № 61-19254св19), від 01 квітня 2021 року у справі № 2-1676/11 (провадження № 61-2734св20), від 05 квітня 2021 року у справі № 524/3347/18-ц (провадження № 61-641св21), від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19-ц (провадження

№ 61-2547св21).

Тобто, обов`язковою умовою для залишення позовної заяви без розгляду

з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України

є повторність неявки позивача, належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи. Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи проводиться відповідно до вимог статей 128 132 ЦПК України.

Згідно з частинами першою, третьою, п`ятою статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані

у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З аналізу даної норми слідує, що доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання судової повістки.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до протоколу судового засідання від 23 квітня 2021 року у судовому засіданні було оголошено перерву до 21 травня 2021 року. (том 2, а.с. 118-120)

Про судове засідання, призначене на 21 травня 2021 року ОСОБА_1 та її представника, адвоката Сергієнко О.П. було повідомлено особисто, про що свідчить їх власний підпис у розписці. (том 2, а.с. 121)

Згідно довідки, судове засідання, яке призначене на 21 травня 2021 року, у зв`язку з неявкою сторін та надходженням клопотання від представника ОСОБА_2 адвоката Потапенко С.В. було відкладено до 25 червня 2021 року. (том 2, а.с. 126)

Про судове засідання, призначене на 25 червня 2021 року ОСОБА_1 було повідомлено шляхом направлення судової повістки на адресу її проживання, зазначену у позовній заяві (том 2, а.с.128,129).

В судове засідання, призначене на 25 червня 2021 року позивачка ОСОБА_1 та її представник, адвокат Сергієнко О.П. повторно не з`явились.

Причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи у їх відсутність до суду не надали.

Згідно довідки, судове засідання, яке призначене на 25 червня 2021 року, у зв`язку з неявкою сторін було відкладено до 02 серпня 2021 року. (том 2, а.с. 132)

Про судове засідання, призначене на 2 серпня 2021 року ОСОБА_1 було повідомлено шляхом направлення судової повістки на адресу її проживання. (том 2, а.с. 134-135)

Крім того, телефонограмою, було повідомлено представника позивачки, адвоката Сергієнко О.П. про судове засідання, призначене на 02 серпня 2021 року. (том 2, а.с. 133)

Як вбачається з протоколу судового засідання від 02 серпня 2021 року, у судове засідання ні позивачка ОСОБА_1 , а ні її представник не з`явились. (том 2, а.с. 154)

На підтвердження поважності причин неявки в судове засідання, позивачка надала до суду довідку із Смілянської міської поліклініки від 23 липня 2021 року, відповідно до якої ОСОБА_1 знаходилась на лікуванні з 01 червня 2021 року по теперішній час у лікарня невропатолога з діагнозом: загальне захворювання. (том 2, а.с. 139-140)

З викладеного вбачається, що підставою залишення позову без розгляду була саме повторна неявка належним чином повідомленого про час та місце розгляду справи позивачки ОСОБА_1 та її представника - адвоката Сергієнко О.П. у судові засідання, призначені на 21 травня 2021 року, 25 червня 2021 року та 02 серпня 2021 року, про що свідчать наявні в матеріалах справи об`єктивні докази про належне їх повідомлення про судовий розгляд.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 , будучи достеменно обізнаними про розгляд справи, повторно не з`явилися в судове засідання і аргументовано залишив позов без розгляду.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції не було порушено право доступу позивачки ОСОБА_1 та її представника до суду та справедливий судовий розгляд, а навпаки, було вжито всіх можливих дій для забезпечення своєчасного розгляду справи.

Посилання скаржника на тлумачення норм прав і обов`язків осіб в національному законодавстві є безпідставними, оскільки частиною 5 статті 223 ЦПК України визначено чіткий перелік підстав для залишення заяви без розгляду у випадку повторної неявки позивача у судове засідання, які були дотримані судом першої інстанції.

Враховуючи викладене, ухвала Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 серпня 2021 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 є законною та обгрунтованою, у зв`язку із чим відсутні підстави для її зміни чи скасування.

Аргументи апеляційної скарги, поданої ОСОБА_1 , не спростовують висновків суду першої інстанції, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

У відповідності до вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст.367, 368, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 02 серпня 2021 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа АКБ «Райфайзенбанк Україна»про визнання права власності на Ѕ частку у спільному майні подружжя залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов, визначених ЦПК України.

Головуюча О.В. Карпенко

Судді В.Г. Бородійчук

Л.І. Василенко

/повний текст постанови суду виготовлений 03 лютого 2022 року/