Справа № 635/618/22
Провадження №2/3635/2009/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2022 року суддя Харківського районного суду Харківської області Даниленко Т.П. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 в особі представника позивача адвоката Кулабухова Олексія Володимировича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з додатковою відповідальністю «Міжнародна страхова компанія» про стягнення шкоди, завданої ДТП,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) в особі представника позивача адвоката Кулабухова Олексія Володимировича (далі Кулабухов О.В.) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 ( далі ОСОБА_2 ), Товариства з додатковою відповідальністю «Міжнародна страхова компанія» (далі ТДВ «Міжнародна страхова компанія») про стягнення шкоди, завданої ДТП.

Крім того, в позовній заяві просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони відчуження на грошові кошти на поточних рахунках Товариства з додатковою відповідальністю «Міжнародна страхова компанія» у розмірі 260 000,00 грн (двісті шістдесят тисяч гривень 00 копійок) (ідентифікаційний код юридичної особи: 31236795), скласти ухвалу у відповідності до вимог виконавчого документа та доручити представнику позивача подати ухвали з супровідним листом до виконавчої служби.

В обґрунтування заяви посилається на те, що 19.04.2021 року на веб-сайті Національного банку України опубліковано новину, в якій зазначено про ухвалення Комітетом з питань нагляду за регулюванням діяльності ринків небанківських фінансових послуг рішення про застосування до ТДВ "Міжнародна Страхова Компанія" заходу впливу у вигляді тимчасового зупинення всіх ліцензій на здійснення страхування. Причиною ухвалення зазначеного рішення є те, що ТДВ" МСК" не виконує встановлений законодавством норматив платоспроможності та достатності капіталу, та норматив ризиковості, а сформовані страхові резерви не були розміщені у визначених категоріях прийнятих активів у повному обсязі. Водночас, Національним банком України встановлено, що відповідачем додатково не дотримано норматив якості активів. Національний банк України, є державним органом, який уповноважений здійснювати контроль та нагляд за діяльністю страхових компаній, чим фактично підтверджує факт існування невиконання відповідачем взятих на себе зобов`язань, що в подальшому призведе до його не платоспроможності або вже призвело. 20.04.2021 зупинена дія всіх ліцензій на здійснення страхування, тобто ТДВ" МСК" заборонено укладання нових договорів страхування , що в свою чергу призвело до зменшення грошових коштів на рахунках товариства. Крім цього, в інтернет мережах міститься безліч негативних відгуків клієнтів зазначеного ТДВ «МСК», які стверджують, що страховик давно припинив здійснювати страхові виплати. Отже, дивлячись на все вище зазначене, є всі підстави вважати, що ТДВ «МСК», у разі задоволення позову, буде ухилятися від виконання рішення суду, тому виникає необхідність застосування заходів забезпечення позову, у вигляді накладення арешту грошові кошти відповідача, у порядку визначеним ЦПК України.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, додані до неї матеріали та матеріали справи, суддя зазначає про таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 3-7 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Згідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України суд на прохання осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтування його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно з ст. 152 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, забороною вчиняти певні дії, встановленням обов`язку вчинити певні дії, забороною іншим особам здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання, зупиненням продажу описаного майна, зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку, передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Тобто, вжиття заходів забезпечення позову є заходом забезпечення в майбутньому виконання судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини вказує на необхідність дотримання принципу справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (у справі "Спорронг і Льоннрот проти Швеції", "Джеймс та інші проти Сполученого королівства") положення статті 1 Першого протоколу містять три окремих правила, які не застосовуються окремо: перше правило проголошує принцип мирного володіння майном, друге стосується позбавлення майна і визначає певні умови для визнання втручання у власність правомірним, третє правило визнає за державами контролювати використання майна за наявності певних умов для цього. Також, щоб зробити висновок, чи відповідає певний захід втручання в право власності принципу правомірного та допустимого втручання, слід оцінити, чи є захід законним, чи переслідує втручання суспільний інтерес, чи є такий захід пропорційним переслідуваним цілям.

Між тим, суд не вбачає підстав для задоволення вказаної заяви з огляду на те, що позивач просить забезпечити позов у визначений ним спосіб без надання жодних доказів того, що в разі невжиття заходів забезпечення може бути утрудненим та неможливим виконання рішення суду у випадку задоволення позову, зважаючи на зміст позовних вимог.

Заявником не надано доказів на підтвердження вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення позову до суду. Самі лише твердження позивача про потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення у разі задоволення позову без долучення відповідних доказів та обґрунтувань, не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Таким чином, заявником не наведено і судом не встановлено, що невжиття таких заходів забезпечення позову про які ним заявлено може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду у цій справі, тому в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Також зважаючи на наведені норми, при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд насамперед має дослідити, чи існує небезпека ускладнення можливості виконання рішення суду, чи є така небезпека реальною, та чи співмірні запропоновані заходи забезпечення позову позовним вимогам. При цьому єдиною передбаченою законом підставою для застосування заходів забезпечення позову є ризик ускладнення виконання або неможливості виконання рішення суду у справі.

Одночасно суд роз`яснює, що ця відмова не позбавляє заявника на повторне звернення до суду із заявою про забезпечення позову в порядку встановленому ЦПК України, з урахуванням аргументів, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

За таких обставин, аналізуючи вищевикладені обставини, беручи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз`яснення Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів представника позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, яких заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; суд дійшов висновку, що вказана заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає, оскільки на даний час судом не встановлено, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову, а також заявником належним чином не обґрунтовано свої вимоги щодо забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст. ст. 149-154, 157, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 в особі представника позивача адвоката Кулабухова Олексія Володимировича про забезпечення позову - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.П.Даниленко