КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа №757/46999/21-ц

провадження № 22-ц/824/7023/2022

08 червня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Кирилюк Г.М.,

суддів: Рейнарт І.М., Семенюк Т.А.

при секретарі Опришко О. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА» про встановлення факту поширення недостовірної інформації, за апеляційною скаргою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА» -адвоката Харчука Василя Івановича на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 06 вересня 2021 року в складі судді Григоренко І. В. ,

встановив:

01.09.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ Україна» ( далі - ТОВ «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА») звернулося до суду з заявою, в якій просило встановити факт поширення ІНФОРМАЦІЯ_5 року о 16 год.12 хв. неправдивої інформації про ТОВ «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА» на веб-сайті «Національний антикорупційний портал АНТИКОР» у мережі інтернет за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_6 у статті під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », а саме:

«…Медицинская техника в Украине обходится бюджету в разы дороже, чем стоит на западном рынке. Причина, как выяснилось, в том, что группа юридических лиц по предварительному сговору выходила на торги и поставляла медтехнику и оборудование по завышенным, а иногда - просто космическим ценам. Об этом сообщает издание Всекомментарии.

Эта компания входит в сферу управления бизнесмена Николая Кузьмы, которому принадлежат практически все традиционные участники тендером, на которых государство закупает медтехнику: ООО «Протек Солюшнз Украина», ООО «ЕМГ Украина», ООО «Диатех-Украина», ООО Универсал. Медицинское оборудование». Эти фирмы создают видимость конкуренции и искусственно завышают цены на продукцию.

Анализ данных базы РroZorroпоказывает, что цены на оборудование, произведённое в Китае, завышены минимум на 50%. Для сравнения, согласно данным таможенной базы Индии», стоимость компьютерных томографов, аналогичных поставляемым ООО «Протек Солюшнз Украина», составляет в среднем $ 150 000/ед. В Украину же это оборудование ввазится через сеть фирм - «прокладок», созданных доверенным лицом ОСОБА_1 (которая является основным фигурантом следствия). В результате средняя стоимость компьютерных томографом при пересечении украинской границы составляет $ 300 000/ед. (В то же время, компания «Сименс Украина», импортирующая напрямую, завозит аналогичные аппараты вдвое дешевле, чем, в частности, ООО «Протек Солюшнз Украина»).

Практически все руководители фирм, выходящих на государственные тендера по закупкам медоборудования, в разное время работали в руководстве фирм-«конкурентов». Которые на самом деле входят в единый «виртуальный холдинг». Наталья Тугай ранее занимала должности директора ООО «ПротекСолюшнз», Александр Езерский ранее работал в компании ООО «Укрмед». Директор ООО «Диатех-Украина» Ирина Макиенко ранее занимала должность директора в ООО «ЕМГ Украина».

Совместная тендерная политика этих компаний и привлекла внимание правоохранительных органов : ОСОБА_2 , ОСОБА_3 стали фигурантами уголовного следствия по искусственно завышенным ценам, что причинило ущерб интересам государства».

За последний год одно лишь ООО «Протек Солюшнз Украина» приняло участие в тендерах на общую сумму около 1 млрд грн.

Соответственно, в результате 50-ти процентного завышения цены, не менее половины этой сумы осело на оффшорных счетах».

Встановити факт поширення неправдивої інформації про ТОВ «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА» ІНФОРМАЦІЯ_7 року о 00 год. 11 хв. на веб-сайті «Національний антикорупційний портал АНТИКОР» у мережі інтернет за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 в статті під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », а саме:

«… Итак лидер торгов Департамента здравоохранения КГГА с 247 млн грн «выигрыша» - ООО «Протек Солюшнз Украина».

Эта фирма через швейцарскую «Протек Солюшнз Швейцария принадлежит киевлянину з пропиской на ОСОБА_5 . Сей гражданин-персона абсолютно непубличная, и под чьей он «крышей» ходит можно только догадываться. Но с учетом того, что по всей стране его фирма выиграла медицинский тендеров на общую сумму в 786 млн грн - «крыша» эта серьезная. Не зря же чиновники регулярно прописывают условия тендером специально под фирму ОСОБА_6 .

При этом «Протек Солюшнз» частый фигурант уголовных дел. Сделка с этой «конторой» недавно больно ударила по уже бывшему губернатору Киевской области Михаилу Бно-Айрияну. Как писали СМИ, вверенный ОГА Киевской областной онкодиспансер купил у фирмы ОСОБА_7 линейный ускоритель за 70 млн грн, переплатив за аппарат где-то в два раза.

«Протек Солюшнз Украина вместе з рядом других тендерных воротил также фигурировало в уголовном производстве №0000765 от 15.12.2018 года. Фабула дела звучит так:» В течение 2016-2018 годов группа лиц, по предварительной договоренности з должностными лицами Одесского национального медицинского университета и других государственных учреждений, находящихся под управлением Министерства здравоохранения Украины, при осуществлении государственных закупок, используя ряд подконтрольных субъектов хозяйствования, совершили неправомерные действия, направленные на создание коллективной антиконкурентной деятельности и завышение рыночных цен, что привело к растрате».

Вважати вищевказану інформацію спростованою.

Заява мотивована тим, що поширення недостовірної інформації про особу позивача підриває ділову репутацію компанії та дискредитує компанію у бізнес-середовищі, викликає недовіру з боку потенційних міжнародних партерів та інвесторів.

Вищевказані статті поширені на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_4 та доведені до відома широкому колу користувачів мережі Інтернет.

В реєстраційних даних доменного імені https://antikor.com.ua/ на сторінках цього сайту не виявлено розміщених свідчень про власника сайту.

Також на сайті не виявлено свідчень про автора статей за зазначеним посиланням, а тому автор невідомий, встановити фактично власника вказаного веб-сайту є неможливим, встановити автора статей також є неможливим у зв`язку з тим, що статті були розміщені невідомими особами (невідомою особою), яких неможливо ідентифікувати, а тому єдиним законним способом відновити порушені права позивача є встановлення факту недостовірності поширеної інформації та її спростування.

Відомості про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації та (або) інформаційного агентства з назвою Національний антикорупційний портал «Антикор» у Державному реєстрі друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб`єктів інформаційної діяльності відсутні.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06 вересня 2021 року відмовлено у відкритті провадження по даній справі.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ТОВ «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА» -адвокат Харчук В. І. звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що звертаючись до суду із заявою про встановлення факту поширення недостовірної інформації у порядку окремого провадження, заявник виходив з того, що особа, яка поширила інформацію, не відома.

В реєстраційних даних доменного імені https://antikor.com.ua/ на сторінках цього сайту не виявлено розміщених свідчень про власника сайту та про автора статей, а тому встановити фактично власника вказаного веб -сайту є неможливим.

При використанні офіційного сервіс WHOISз метою встановлення власника сайту відомості виявилися прихованими.

Відповідно до положень пункту 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року, відповідно до якого судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в тому разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження.

Якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження особа, яка поширила інформацію, щодо якої виник спір, стане відома, то відповідно до положень частини шостої статті 235 ЦПК суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Отже, не виключається можливість встановлення такої особи під час розгляду заяви про встановлення факту з подальшим закриттям провадження у справі.

Відтак ухвала суду про відмову у відкритті провадження є передчасною та не ґрунтується на нормах процесуального права.

В судове засідання представник ТОВ «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА» не з`явився, про причини неявки суду не сповістив.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про задоволення скарги з огляду на таке.

Звертаючись до суду з вказаною заявою, представник ТОВ «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ Україна» посилався на те, що встановити автора та особу, яка поширила недостовірну інформацію відносно заявника на веб-сайті https://antikor.com.ua/ не виявилось можливим , саме тому останнє звернулося до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Постановляючи ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі, суд першої інстанції виходив із того, що з даної заяви та характеру правовідносин вбачається спір про право, оскільки факт поширення неправдивої інформації згідно змісту заяви може оспорюватись та не визнаватись іншою особою, а тому має бути доведений в порядку позовного провадження.

З таким висновком суду погодитись не можна враховуючи наступне.

Відповідно до частини 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає у порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною 1 ст.315 ЦПК України передбачено перелік категорій справ, які розглядає суд про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно частини 2 вказаної статті у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо за законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Відповідно до частини четвертої статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Отже, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 761/16799/15-ц).

Таким чином, у судовому порядку можуть бути встановлені тільки ті факти, які тягнуть за собою юридичні наслідки, від яких залежить, зокрема, виникнення особистих немайнових прав громадян.

Звертаючись до суду, представник ТОВ «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА» -адвокат Харчук В. І. зазначав, що встановлення факту недостовірності інформації та її спростування необхідно для захисту особистих немайнових прав юридичної особи.

Відповідно до положень ст. 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Особисті немайнові права юридичної особи захищаються відповідно до глави 3 цього Кодексу.

Захист особистих немайнових прав юридичної особи у зв`язку із завідомо неправдивим повідомленням або неумисним повідомленням недостовірної інформації щодо її уповноваженої (посадової чи службової) особи про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону України "Про запобігання корупції" у порядку, передбаченому цим Законом, здійснюється у такому самому обсязі, що і особистих немайнових прав фізичних осіб.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року №1, якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайту - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.

Дані про власника веб-сайта можуть бути витребувані відповідно до положень ЦПК в адміністратора системи реєстрації та обліку доменних назв та адреси українського сегмента мережі Інтернет.

У пункті 13 цієї ж постанови зазначено, що відповідно до абзацу третього частини четвертої статті 277 ЦК судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК.

У разі доведеності обставин, на які посилається заявник, суд лише констатує факт, що поширена інформація є неправдивою, та спростовує її. При цьому тягар доказування недостовірності поширеної інформації покладається на заявника, який несе витрати, пов`язані з її спростуванням. Встановлення такого факту можливо лише у тому разі, коли особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома.

Якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження особа, яка поширила інформацію, щодо якої виник спір, стане відома, то суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Вказані роз`яснення не були враховані судом першої інстанції при постановленні ухвали про відмови у відкритті провадження.

Крім того, зазначаючи, що із заяви вбачається спір про право, суд першої інстанції не навів обґрунтування свого висновку, не зазначив між якими особами виник спір, обмежившись лише передчасним висновком про те, що факт поширення неправдивої інформації згідно змісту заяви може оспорюватись та не визнаватись іншою особою.

Натомість, процесуальний закон вимагає встановити наявність спору про право, а не припускати його можливість.

Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 16 січня 2018 року (справа №640/10329/16).

Разом з тим, у відповідності з вимогами частин 1-4 статті 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Згідно п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 25 травня 1998 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, зокрема з`ясувати, які фізичні особи та організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявникові та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

Таким чином, об`єктивне з`ясування фактичних обставин справи та встановлення всіх осіб, які можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи, можливе лише в судовому засіданні, а на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі висновок про наявність спору про право є передчасним.

Згідно ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що ухвала про відмову у відкритті провадження у справі постановлена судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, тому вона підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА» -адвоката Харчука Василя Івановича задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 06 вересня 2021 року скасувати.

Цивільну справу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОТЕК СОЛЮШНЗ УКРАЇНА» про встановлення факту поширення недостовірної інформаціїнаправити до Печерського районного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 09 червня 2022 року.

Суддя-доповідач Г. М. Кирилюк

Судді І. М. Рейнарт

Т.А. Семенюк