Справа № 283/3154/21
Провадження № 22-ц/801/1114/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції Войницька Т. Є.
Доповідач:Медвецький С. К.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2022 рокуСправа № 283/3154/21м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача - Медвецького С. К.,

суддів: Копаничук С. Г., Оніщука В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: державний кадастровий реєстратор відділу у Малинському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Назаренко Назарій Володимирович, фізична особа - підприємець ОСОБА_2 ,

треті особи: ОСОБА_3 , Брацлавська селищна рада Тульчинського району Вінницької області,

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу № 283/3154/21 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 14 квітня 2022 року, постановлену у складі судді Войницької Т. Є.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та ухвали суду першої інстанції

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до державного кадастрового реєстратора відділу у Малинському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Назаренка Н. В., ФОП ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Брацлавська селищна рада Тульчинського району Вінницької області, про визнання протиправною документації із землеустрою на земельну ділянку, скасування державної реєстрації та кадастрового номеру земельної ділянки.

Ухвалою Немирівського районного суду Вінницької області від 25 лютого 2022 року позовна заява залишена без руху у зв`язку з недоплатою судового збору та не визначенням статусу третіх осіб.

04 квітня 2022 року ОСОБА_1 отримала копію ухвали суду.

13 квітня 2022 року від ОСОБА_1 до суду надійшла квитанція про сплату судового збору та уточнена позовна заява.

Ухвалою Немирівського районного суду Вінницької області від 14 квітня 2022 року повернуто позовну заяву ОСОБА_1 .

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що один з примірників уточненої позовної заяви, який суд визначив як оригінал, не підписаний позивачкою.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг

У травні 2022 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 25 травня 2022 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Медвецький С. К., судді: Копаничук С. Г., Оніщук В. В.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 27 травня 2022 року відкрито апеляційне провадження у справі та надано учасникам справи строк на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 27 травня 2022 року справу призначено до розгляду на 10 червня 2022 року у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Аргументи учасників справи

Апеляційна скарга мотивована тим, що вона помилково не підписала третій примірник уточненої позовної заяви.

Незважаючи на те, що два примірника позовної заяви були підписані, суд першої інстанції застосував надто суворе тлумачення процесуальної норми, що позбавило її права на доступ до суду.

Відзив на апеляційну скаргу від інших учасників справи не надходив.

Позиція суду апеляційної інстанції

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За змістом частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Указаним вимогам ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи

Статтею 183 ЦПК України визначено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що один із примірників уточненої позовної заяви не підписаний позивачкою.

Такий висновок суду першої інстанції є передчасним з огляду на таке.

Як слідує з матеріалів справи, оригінал первісної позовної заяви підписано позивачкою.

Заява про виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху містить підпис позивачки.

Відредагована позовна заява була підписана ОСОБА_1 , за винятком одного примірника.

Пунктами 1, 2, 9 Розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України від 20 серпня 2019 року № 814 передбачено, що канцелярія щоденно протягом робочого часу суду забезпечує прийняття та реєстрацію документів, що подаються до відповідного суду. Реєстрація в АСДС здійснюється відповідно до вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, із змінами (далі - Положення про АСДС). На першому аркуші вхідного документа у правому нижньому куті або вільному від тексту місці проставляється реєстраційна позначка (штамп), в якому зазначаються дата реєстрації, реєстраційний номер (та за необхідності - найменування суду) і підпис особи, яка здійснила реєстрацію документа, а в разі необхідності - і час подання документа.

Пунктом 2.2. Положення про АСДС передбачено, що вхідна кореспонденція, в тому числі процесуальні документи, приймається і опрацьовується користувачами автоматизованої системи, яким надано доступ до автоматизованої системи відповідно до їх функціональних обов`язків, і реєструється в автоматизованій системі в день її надходження.

Дата реєстрації та вхідний номер документа, що складається з номера за порядком у відповідному році та року реєстрації, формуються автоматизованою системою автоматично.

Отже, проставленню реєстраційної позначки (штампу) на паперовому примірнику процесуального документа передує реєстрація в АСДС з автоматичним визначенням дати та номера документа.

Проставлення реєстраційної позначки на паперовому примірнику процесуального документа є другорядною функцією після реєстрації в АСДС та не надає цьому примірнику статусу оригіналу.

За таких обстави, повернення позовної заяви лише з тих підстав, що один з її примірників не підписаний позивачкою, вказує на формальний підхід суду першої інстанції до вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Частиною другою статті дев`ятої Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Отже, повернення позовної заяви без належних на те правових підстав суперечить завданню цивільного судочинства, змісту статей 2, 12 ЦПК України та порушує право позивачки на справедливий суд.

У низці рішень Європейського суду з прав людини, юрисдикцію якого в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права.

У справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права на доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас, встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Отримавши заяву ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви, суд першої інстанції указані обставини не врахував, застосував надто суворе тлумачення процесуальної норми, що в свою чергу позбавило заявницю права на доступ до суду і завадило розгляду її позовних вимог.

За таких обставин, висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви ОСОБА_1 є передчасним, тому ухвалу слід скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ухвала про повернення заяви постановлена з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Щодо судових витрат

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд здійснює розподіл судових витрат за результатами ухвалення рішення по суті заявлених позовних вимог.

Предметом оскарження у цьому апеляційному провадженні є ухвала про повернення позовної заяви, що не пов`язано з позовними вимогами і не стосується суті спору.

Отже розподіл судових витрат на цій стадії не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 379, 381, 382-384, 389, 390 ЦПК України, Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Немирівського районного суду Вінницької області від 14 квітня 2022 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач С. К. Медвецький

судді: С. Г. Копаничук

В. В. Оніщук