Іванівський районний суд Одеської області
Провадження № 2/499/25/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

30 травня 2022 року смт.Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Кравчука О.О., учасника судового процесу секретаря судового засідання Кирилової С.Ф., розглянувши у відкритому судовому засіданні, у порядку спрощеного позовного провадження, в залі суду, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

06 жовтня 2021 року з Київського районного суду міста Одеси до Іванівського районного суду Одеської області надійшли матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (далі - позивач) до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про розірвання шлюбу, в якій позивач просить розірвати шлюб між ним та відповідачем (далі - також позовна заява).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 23 жовтня 2021 року позовна заява прийнята до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а учасникам справи роз`яснено право подати до суду відзив, відповіді на відзив, заперечення та обов`язок подати до суду докази (а.с. 33-35).

Позивач 01 листопада 2021 року подав до Іванівського районного суду Одеської області клопотання від 26 жовтня 2021 року, в якій просив здійснювати розгляд справи без його участі (а.с. 39).

23 листопада 2021 року представник відповідача адвокат Рева Дмитро Сергійович (далі - також представник відповідача), подав до суду клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням по цивільній справі №947/24134/21 про визнання позивача недієздатним, встановлення над ним опіки та призначення опікуна (далі - також клопотання від 23 листопада 2021 року).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 24 листопада 2021 року, явку сторін у судове засідання призначене на 08 грудня 2021 року визнано обов`язковою, та відкладено розгляд справи (а.с. 55-56).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 08 грудня 2021 року розгляд справи відкладено на 20 грудня 2021 року, через відсутність відомостей про належне повідомлення позивача (а.с. 64).

Ухвалою Іванівського районного суду від 20 грудня 2021 року, явку сторін у судове засідання призначене на 19 січня 2022 року визнано обов`язковою, та відкладено розгляд справи (а.с. 70-71).

Ухвалою Іванівського районного суду від 19 січня 2022 року, явку сторін у судове засідання призначене на 07 лютого 2022 року визнано обов`язковою, та відкладено розгляд справи (а.с. 80-81).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 07 лютого 2022 року розгляд справи відкладено, через відсутність відомостей про належне повідомлення позивача, явку позивача до судового засідання призначеного на 02 березня 2022 року визнано обов`язковою (а.с. 85-86).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 02 березня 2022 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено через неявку позивача належним чином повідомленого про час, дату та місце судового розгляду справи, що підтверджується поштовим повідомленням, та явку позивача до судового засідання призначеного на 14 березня 2022 року визнано обов`язковою (а.с. 91).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 14 березня 2022 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено через відсутність відомостей про належне повідомлення позивача, якого також виявилося неможливим повідомити за зазначеним ним у позовній заяві засобом зв`язку номер НОМЕР_1 , через нез`єднання з абонентом й повідомленням: «Зараз на жаль відсутній зв`язок з вашим абонентом», та визнано обов`язковою явку позивача до судового засідання призначеного на 27 квітня 2022 року (а.с. 92).

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 27 квітня 2022 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено через відсутність відомостей про належне повідомлення позивача, якого також виявилося неможливим повідомити за зазначеним ним у позовній заяві засобом зв`язку номер НОМЕР_1 , через нез`єднання з абонентом й повідомленням: «Зараз на жаль відсутній зв`язок з вашим абонентом», та визнано обов`язковою явку позивача до судового засідання призначеного на 30 травня 2022 року.

Суд вирішує питання щодо залишення позовної заяви без розгляду.

2. Суд, з приводу неявки в судове засідання сторін, зазначає таке.

Позивач до судового засідання неодноразово не з`являвся, про причини своєї неявки довгий час суд не повідомляє, заяв та клопотань про причини неприбуття в судові засідання, незважаючи на визнання його явки обов`язковою, не подає.

Позивач у судове засідання призначене на 30 травня 2022 року не з`явився, причини своєї неявки суд не повідомив, заяв та клопотань до суду не подавав. Позивача слід вважати повідомленим про час, дату і місце судового розгляду справи, оскільки конверт з повісткою про виклик до суду невручений йому через відсутність адресата за вказаною адресою. Викликати позивача до суду, за зазначеним ним у позовній заяві засобом зв`язку номер НОМЕР_1 , виявилося неможливим через нез`єднання з абонентом й повідомленням: «Зараз на жаль відсутній зв`язок з Вашим абонентом».

18 січня 2022 року представник відповідача подав до суду заяву в якій просив розглядати клопотання від 23 листопада 2021 року без його участі та участі відповідача (а.с. 77).

3. Норми процесуального права, які застосував суд такі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, далі - також ЦПК).

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина 2 статті 12 ЦПК).

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 1, 2, 3, 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК).

Суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою (частина 1 статті 128 ЦПК).

Днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи (пункт 2 частини 2 статті 128 ЦПК).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться (частина 1 статті 131 ЦПК).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини 1 статті 257 ЦПК).

4. Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу такі.

Суд зазначає, що залишення позову без розгляду це одна із форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, через виникнення обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна неявка до судового засідання позивача, якщо ним подана заява про розгляд справи без його участі, за наявності перешкод для вирішення спору.

Частина 5 статті 223, пункт 3 частини 1 статті 257 ЦПК складені таким чином, що дають суду можливість не розглядати позовну заяву і повернути її без розгляду позивачу, тобто мають ознаки застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, особливої форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою в судове засідання. Закономірність цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`являється в судове засідання, не повідомляє причини неявки й не висловлює свою позицію, у випадку визнання його явки до суду обов`язковою, не постає перед судом і не надає пояснення, не подає заяви, клопотання на спростування аргументів, доводів відповідача, то такими діями він фактично повідомляє про своє небажання вирішити спір.

Загальнообов`язкові процесуальні правила цих норм є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цих статей встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання позивача є: - повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання; - повідомлення позивача про судове засідання належним чином; - відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання, або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; - нез`явлення в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору; - від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

У контексті законодавчого формулювання словосполучення частини 5 статті 223 ЦПК "і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору ", пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК "і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи " означають, що суд формально може вирішити спір, розглянути справу по суті, однак не зобов`язаний цього робити, особливо, якщо для цього є перепони щодо виконання завдань цивільного судочинства, а позивач створює завади, не являючись за викликом до суду. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку, правовій ситуації, повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Слід звернути увагу, що за змістом частини 1-5 статті 223 ЦПК, у випадку неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання, від якого надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд розглядає справу за його відсутності. Проте, якщо неявка перешкоджає розгляду справи та необхідна його особиста присутність в судовому засіданні, суд, на підставі пункту 5 частини 2 статті 223 ЦПК, може викликати позивача для надання особистих пояснень.

Натомість неявка позивача, участь якого у засіданні визнана судом обов`язковою для дачі особистих пояснень, може мати наслідком залишення позовної заяви без розгляду за правилами пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК.

Отже, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи, коли неприбуття позивача за викликом до суду для надання особистих пояснень створює перешкоди у вирішенні спору, за наявності клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, та відсутності наполягань відповідача на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів може застосувати положення частини 5 статті 223, пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК.

Суд констатує, що справа перебуває в провадженні Іванівського районного суду Одеської області з 23 жовтня 2021 року, розгляд якої довгий час не відбувається через неприбуття позивача до суду.

Суд відмічає, що позивач подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, але через подання представником відповідача клопотання від 23 листопада 2021 року, явка позивача до судового засідання визнана обов`язковою для надання особистих пояснень.

Позивач викликався до суду шляхом направлення поштою судових повісток про виклик та ухвал про обов`язкову явку за адресою: будинок АДРЕСА_1 , яка зазначена позивачем у позовній заяві, проте 24 листопада 2021 року, 08 грудня 2021 року, 20 грудня 2021 року, 19 січня 2022 року, 07 лютого 2022 року, 02 березня 2022 року, 14 березня 2022 року, 27 квітня 2022 року до судових засідань не з`являвся, заяв та клопотань до суду не подавав, про причини своєї неявки суд не повідомляв, хоча повинен був з розумним інтервалом цікавитися станом судового розгляду своєї справи.

Суд звертає увагу, що позивач неодноразово не з`являвся до суду, зокрема, в судові засідання призначені на 24 листопада 2021 року, 08 грудня 2021 року, 20 грудня 2021 року, 19 січня 2021 року, 02 березня 2022 року, хоча повідомлений належним чином про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується поштовими повідомленнями про вручення позивачу особисто судових повісток про виклик до суду. До суду повернулися конверти з відправленими повістками про виклик позивача у судові засідання призначені на 27 квітня 2022 року, 30 травня 2022 року, з довідкою про причини повернення, в якій зазначено, що: «Адресат відсутній за вказаною адресою». Також, повідомлення позивача про виклик до суду за зазначеним ним у позовній заяві засобом зв`язку номер НОМЕР_1 , виявилося неможливим через нез`єднання з абонентом й повідомленням: «Зараз на жаль відсутній зв`язок з Вашим абонентом».

Відтак, суд зауважує, що натепер вичерпані всі певні умови виклику позивача до суду й наразі відсутні можливості сповіщення позивача за допомогою інших засобів зв`язку, а подальші, додаткові дії щодо направлення виклику позивачу до суду призведуть лише до подальшого зволікання в розгляді справи.

Суд наголошує, що позивач продемонстрував не готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, який взагалі не реагує на виклики до суду, явка якого протягом розгляду справи визнавалася обов`язковою, тому це свідчить про недобросовісне здійснення ним процесуальних прав і обов`язків, призводить до порушення строків розгляду справи, а його дії перешкоджають розгляду справи, через неможливість з`ясування його думки за поданим відповідачем клопотанням від 23 листопада 2021 року та інших обставин по справі пов`язаних з цим клопотанням.

За таких обставин, оскільки судом встановлено, що позивач довгий час не з`являється в судові засідання позовну заяву слід залишити без розгляду.

5. Суд застосовує таку практику Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини (далі - також ЄСПЛ) у пункті 35 рішення від 07 липня 1989 року в справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

ЄСПЛ зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

ЄСПЛ у рішеннях по справах Пономарьов проти України", "Трух проти України","Нешев проти Болгарії", аналогічно наголошує на тому що, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

6. Суд застосовує таку практику Верховного Суду.

Такі висновки, узгоджуються з правовою позицією викладеною Верховним Судом у постанові: від 15 квітня 2020 року у справі № 201/10953/18-ц;від 24 лютого 2021 року у справі № 644/11323/15.

7. Висновок суду такий.

З огляду на зазначене, суд доходить висновку щодо залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 128, 131, 223, 257, 260 ЦПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, які були підставою для повернення позовної заяви він мають право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 06 червня 2022 року.

СуддяОлександр КРАВЧУК