КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/4409/2022 головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

28 січня 2022 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Суходольської Анастасії Андріївни представника ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики задоволено.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 листопада 2021 року заяву відповідача про перегляд заочного рішення від 09.02.2021року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики залишено без задоволення.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням 14 грудня 2021 року адвокат Суходольська А.А. представник ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

До апеляційної скарги додано клопотання про звільнення від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору, в якому зазначено, що за 2021 рік ОСОБА_1 отримала дохід у розмірі 255 192,87 грн. Однак, за цей же рік вона сплатила судовий збір на суму 184 007,73 грн, внаслідок чого її реальні доходи за 2021 рік складають всього 71185,14 грн. Розмір судового збору за подання даної апеляційної скарги становить 102758,32 грн, що перевищує 5% відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 . Оскільки дохід, який у неї лишився після сплати попередніх судових зборів, склав 71 185,14 грн, 5% від цієї суми складає 3 559,26 грн. Крім того, ухвалою Верховного Суду від 29 липня 2021 року їй було зменшено розмір судового збору за наявних підстав.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

У ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аргументи адвоката Суходольської А.А. представника ОСОБА_1 щодо визначеного нею розміру судового збору за подання апеляційної скарги 102 758,32 грн суд не приймає з огляду на таке.

Згідно з пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За подання позовної заяви ОСОБА_2 сплатила судовий збір у розмірі 9605 грн, а тому 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні заяви, становить 9605 грн ? 150% = 14 407 грн 50 коп.

Таким чином, сума, яка підлягає сплаті 14 407 грн 50 коп., не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 та не зашкодить майновому стану останньої.

Наведені апелянтом доводи та надані докази не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У рішенні у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення у справі «Шишков проти Росії» від 20 лютого 2014 року).

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у відповідача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами відповідач стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

За таких обставин у задоволенні клопотання адвоката Суходольської А.А. представника ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору необхідно відмовити.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як зазначалося вище 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні заяви, становить 9605 грн ? 150% = 14 407 грн 50 коп., а тому апелянт має сплатити судовий збір у 14 407 грн 50 коп. на реквізити Київського апеляційного суду(отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: №UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (дата оскаржуваного рішення), по справі (номер справи), Київський апеляційний суд).

Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката Суходольської Анастасії Андріївни представника ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору.

Апеляційну скаргу адвоката Суходольської Анастасії Андріївни представника ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 рокузалишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 14 407 грн 50 коп. на реквізити Київського апеляційного суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Л.П. Сушко