Справа № 296/5114/21
УХВАЛА

"27" січня 2022 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі:

головуючої судді Петровської М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Довбні Ю.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Єдність до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

встановив:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Єдність звернулось до суду із позовом, відповідно до змісту якого просить стягнути з ОСОБА_2 заборгованість в розмірі 12 951,08 грн та судові витрати в розмірі 3 470 грн.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира Маслак В.П. від 09 липня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 18 листопада 2021 року задоволено самовідвід, заявлений суддею Маслак В.П., у справі №296/5114/21.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 листопада 2021 року, для розгляду вказаної цивільної справи головуючим суддею визначено Петровську Марину Вікторівну.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира Петровської М.В. від 26 листопада 2021 року вищевказану цивільну справу прийнято до провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 - адвокат Луговський Юрій В`ячеславович заявив клопотання про залишення позову без розгляду. В обґрунтування поданого клопотання вказав, що ОСОБА_1 не є належним представником позивача, оскільки: договір з представником позивача адвокатом Костюкевич - Тарнавською О.В. всупереч статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Єдність був підписаний головою правління без згоди правління; наявний в матеріалах справи ордер представника позивача не містить такого обов`язкового реквізиту як зазначення назви органу, у якому надається правова допомога.

Відповідач та його представник адвокат Луговський Ю.В. в судовому засіданні подане клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Представник позивача адвокат Костюкевич - Тарнавська О.В. заперечувала проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду, посилаючись на його необґрунтованість. Вказала, що ордер свідчить про належне представництво інтересів позивача нею, як адвокатом, оскільки в ньому зазначено про представництво інтересів у судах.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши подане клопотання про залишення позову без розгляду, матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Відповідно до положень ч.1 ст.60 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч.4 ст.62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до частини 2 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Згідно п.6 ч.1 ст.19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності є зокрема: представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Відповідно до пункту 12.4 пункту 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, ордер має містити наступний реквізит: назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо).

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі Bellet v. France від 4 грудня 1995 року). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Також Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

З наявного в матеріалах справи ордеру серії ЖТ №070292 на надання правової допомоги ОСББ Єдність, виданого адвокатом Костюкевич Тарнавською О.В., вбачається, що в графі назва органу вказано: у судах щодо стягнення заборгованості з Шумінського.

Таким чином, наявність у вищевказаному ордері посилання на судові органи є достатнім для висновку про повноваження адвоката як представника позивача, в тому числі і в Корольовському районному суді м.Житомира, у зв`язку з чим посилання представника відповідача на відсутність у адвоката Костюкевич Тарнавської О.В. відповідних повноважень для представництва інтересів ОСББ Єдність є безпідставним.

Щодо посилання представника відповідача на абз.6 п.3.16 розділу 3 Статуту ОСББ Єдність, згідно якого голова правління лише за рішенням правління видає довіреності на представництво інтересів об`єднання іншим особам, а тому підписаний головою правління договір з адвокатом Костюкевич Тарнавською О.В. свідчить про порушення положень Статуту та, відповідно, відсутність у останньої повноважень представляти інтереси позивача в суді, то суд зазначає наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, 14.05.2021 між ОСББ Єдність в особі голови правління Шелестюка А.М. та адвокатом Костюкевич Тарнавською О.В. укладено договір про надання послуг представника (до ордеру серії ЖТ № 070292), предметом якого є зобов`язання адвоката щодо підготовки та подання до Корольовського районного суду м.Житомира позову про стягнення заборгованості з ОСОБА_2 за надані послуги, надання юридичної допомоги для захисту прав, совобод та інтересів клієнта. Розділом 4 договору передбачена виплата гонорару адвокату в розмірі 1200 грн та за участь у судових засіданнях по справі 750 грн за одне судове засідання.

Будь-яка довіреність на представництво інтересів об`єднання іншим особам в справі № 296/5114/21 відсутня.

За змістом п.3.16 розділу 3 Статуту ОСББ Єдність голова правління діє без доручення та довіреності від імені об`єднання та укладає в межах своєї компетенції договори на суми, не більші, ніж вказані у п.3.3 та п.3.14 Статуту і вчиняє інші правочини відповідно до рішень правління.

Враховуючи наведене, суд вважає, що голова правління ОСББ Єдність мав право укладати договір про надання правової допомоги з адвокатом Костюкевич Тарнавською О.В.

Отже, клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 257, 260, 261, 268, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Єдність до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 01.02.2022.

Суддя М. В. Петровська