Справа № 307/3046/20
У Х В А Л А

25 липня 2022 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

судді-доповідачки Готри Т. Ю.,

суддів Кондора Р.Ю., Мацунича М. В.,

з участю секретарки судового засідання Бочко Л. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про залучення правонаступника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, у справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Рішко Павло Михайлович, до Нижньоапшанської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, про визнання права власності на нерухоме майно, за апеляційною скаргою Закарпатської обласної прокуратури, яка діє в інтересах держави в особі Сектору містобудування та архітектури Тячівської районної державної адміністрації на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 23 грудня 2020 року, ухвалене суддею Чопиком В.В.,

в с т а н о в и в:

У провадженні Закарпатського апеляційного суду знаходиться справа за апеляційною скаргою Закарпатської обласної прокуратури, яка діє в інтересах держави в особі Сектору містобудування та архітектури Тячівської районної державної адміністрації, на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 23 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Рішко П.М., до Нижньоапшанської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, про визнання права власності на нерухоме майно.

20 липня 2022 року на адресу Закарпатського апеляційного суду надійшло клопотання заступниці керівника обласної прокуратури Ломакіної-Невідомої О. в якому вона зазначає, що на час апеляційного розгляду цієї справи в законодавстві відбулися зміни, що регулюють питання у сфері містобудівної діяльності, а саме щодо повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю, які раніше належали Державній архітектурно-будівельній інспекції України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 218 «Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету міністрів України», Урядом прийнято рішення ліквідувати Державну архітектурно-будівельну інспекцію.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 219 «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду», Урядом утворено Державну інспекцію містобудування України як центральний орган виконавчої влади та зупинено дію постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533 до початку виконання функцій і повноважень Державної інспекції.

У подальшому постановами Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду», від 15.09.2021 № 960 «Питання Державної інспекції архітектури та містобудування», Урядом утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України (далі - ДІАМ), як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, та затверджено Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України (ДІАМ), ліквідовано Державну інспекцію містобудування (пункти 1, 2, З постанови № 1340); визначено Державну інспекцію архітектури та містобудування України суб`єктом управління індивідуально визначеного майна Державної інспекції містобудування та Державної сервісної служби містобудування, Державної архітектурно-будівельної інспекції, які ліквідовуються.

З посиланням на вказані обставини заступниця керівника обласної прокуратури Ломакіна-Невідома О. просила залучити до участі у справі Державну інспекцію архітектури та містобудування України в особі Управління Державної інспекції архітектури та містобудування у Закарпатській області як правонаступників Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області.

У судовому засіданні прокурор Закарпатської обласної прокуратури Роман М. зазначене клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені, а тому їх неявка, відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України, не перешкоджає розгляду цього питання (клопотання).

Заслухавши суддю-доповідачку, пояснення прокурора, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів уважає, що воно підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до статті 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва. Під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому, обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Відтак, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.

20 травня 2021 року проведено державну реєстрацію створення Державної інспекції архітектури та містобудування України ().

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 15.09.2021 № 960, Уряд погодився з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення Державною інспекцією архітектури та містобудування повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За інформацією з офіційного веб-ресурсу Міністерства розвитку громад та територій України з 16.09.2021 розпочала роботу Державна інспекція архітектури та містобудування.

Отож, оскільки функціональні обов`язки Державної архітектурно-будівельної інспекції України передані до Державної інспекції архітектури та містобудування України, а тому наявні підстави для залучення останньої до участі у справі, як правонаступника Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Керуючись статтями 55, 381ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

Залучити до участі в цій справі як правонаступника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Державну інспекцію архітектури та містобудування України (01133, м. Київ, вул. Лесі Українки, 26, код ЄДРПОУ 44245840) в особі Управління Державної інспекції архітектури та містобудування у Закарпатській області (88000, м. Ужгород, вул. Гойди, 8) .

Копію цієї ухвали для відому надіслати Державній інспекції архітектури та містобудування України та Управлінню Державної інспекції архітектури та містобудування у Закарпатській області .

Наступне судове засідання призначити на 05 грудня 2022 року о 13 годині 30 хвилин.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду на протязі тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 1 серпня 2022 року.

Суддя-доповідачка

Судді