Справа № 404/279/22
Номер провадження 2/404/52/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2022 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Дворцова, будинок № 6/7), про зняття арешту з нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про зняття арешту з нерухомого майна, в тому числі із квартири АДРЕСА_2 , накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер ВП39927779, виданої 11.02.2014 року Відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Кіровоградській області, номер запису про обтяження 34681383; дата, час державної реєстрації: 12.02.2014 17:00:44, державний реєстратор Синенко Оксана Іванівна, Міська рада міста Кропивницького, підстава для державної реєстрації: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія та номер ВП 39927779, видана 11.02.2014, видавник: відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Кіровоградській області, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 50260205 від 17.12.2019 року 10:15:03, ОСОБА_2 , Міська рада міста Кропивницького, вид обтяження: арешт нерухомого майна, перенесено із запис: 4653882, опис предмета обтяження: на все нерухоме майно боржника.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви встановлені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Зокрема, у відповідності до пункту 5 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частина п`ята статті 177 Цивільного процесуального кодексу України зобов`язує позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч вищевказаних норм, до позовної заяви не додано доказів на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме: відсутні матеріали виконавчого провадження згідно з якими накладено арешт на майно позивача, а також не викладено обставин щодо їх відсутності.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, що визначено частинами першою, другою статті 13 Цивільного процесуального кодексу України.

Водночас, разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про витребування у Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) доказів, а саме: постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер ВП 39927779, виданої 11.02.2014 року, документи, які свідчать про завершення виконавчого провадження № 39927779.

За змістом частин першої, другої статті 84 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Однак клопотання про витребування доказів, позовна заява та додані до неї документи не містять відомостей щодо вжиття позивачем заходів для отримання цього доказу самостійно, доказів вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Крім того, позивач як на порушника його прав (відповідача) вказує на Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Але, за роз`ясненнями, що викладені в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадках безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Зважаючи на викладені роз`яснення постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року позивачу необхідно визначитись з суб`єктним складом у даній справі.

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що передбачено статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Дворцова, будинок № 6/7), про зняття арешту з нерухомого майна, залишити без руху.

Надати позивачеві строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для подання позовної заяви з додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: надати до суду докази на яких ґрунтуються позовні вимоги; у разі неможливості отримання та подання такого доказу, подати клопотання про витребування доказів з дотриманням порядку, встановленого статтею 84 Цивільного процесуального кодексу України; визначитись з суб`єктним складом даного позову.

Роз`яснити положення частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка