Ухвала

07 червня 2022 року

м. Київ

справа № 127/1503/22

провадження № 61-4701ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 16 лютого 2022 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 13 квітня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації, прокурорів Вінницької окружної прокуратури Вінницької області Посвалюка Я. І., Іванішина Д. В., старшого слідчого СВ Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області Пахольчака А. О., Державної казначейської служби України про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної неправомірними, незаконними діями,

встановив:

24 травня 2022 року ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 16 лютого 2022 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 13 квітня 2022 року у вищевказаній справі, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на наступне.

У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень. На обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження посилається на те, що копію оскарженої постанови суду апеляційної інстанції ним отримано 27 квітня 2022 року, проте жодних доказів на підтвердження наведеного не надає.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.

Наведені заявником причини пропуску процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень не дають достатніх підстав для визнання їх поважними. Заявником не надано жодного доказу щодо недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, а також дати отримання копії оскаржуваної постанови.

Крім того, як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст оскаржуваної постанови Вінницького апеляційного суду від 13 квітня 2022 року було складено 13 квітня 2022 року, тому останнім днем звернення з касаційною скаргою є 13 травня 2022 року, однак заявник звернувся зі скаргою до суду касаційної інстанції лише 24 травня 2022 року.

У зв'язку з тим, що наведені заявником підстави пропуску строку на касаційне оскарження є неповажними, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести належні підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази (супровідний лист про надсилання кореспонденції апеляційним судом, поштовий конверт, довідку апеляційного суду щодо дати отримання/неотримання ОСОБА_1 чи його представником копії постанови Вінницького апеляційного суду від 13 квітня 2022 року тощо).

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Всупереч пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги долучено заяву, у якій ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору на підставі підпункту «г» пункту 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», обґрунтовуючи указане тим, що він є пенсіонером, отримує пенсію у розмірі 1 980, 00 грн, є членом малозабезпеченої сім'ї та здійснює догляд і піклування за своєю дружиною. На підтвердження наведеного надає довідку з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 01 лютого 2022 року, відповідно до якої інформація про доходи за період з 4 кварталу 2020 року по 3 квартал 2021 року відсутня.

Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За приписами статті 1 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям» малозабезпечена сім'я - сім'я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний дохід нижчий, ніж прожитковий мінімум для сім'ї.

Статтею 1 Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» визначено, що пенсіонер - особа, яка відповідно до цього Закону отримує пенсію, довічну пенсію, або члени її сім'ї, які отримують пенсію в разі смерті цієї особи у випадках, передбачених цим Законом; пенсія - щомісячна пенсійна виплата в солідарній системі загальнообов'язкового державного пенсійного страхування, яку отримує застрахована особа в разі досягнення нею передбаченого цим Законом пенсійного віку чи визнання її особою з інвалідністю, або отримують члени її сім'ї у випадках, визначених цим Законом.

Ураховуючи вимоги вищевказаних законодавчих норм, посилання заявника на те, що він є пенсіонером, не є підставою для звільнення його від сплати судового збору на підставі підпункту «г» пункту 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Особа, яка подає заяву про звільнення від сплати судового збору, з урахуванням вимог статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази (наприклад, довідка про доходи за календарний рік, який передує року подання до суду касаційної скарги, довідка про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо) на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановлених законодавством порядку та розмірі.

Довідка про доходи ОСОБА_1 за період з 4 кварталу 2020 року по 3 квартал 2021 року, а не за попередній календарний рік, а також саме по собі посилання на те, що він є членом малозабезпеченої сім'ї без надання відповідних доказів не є достатніми підставами для звільнення його від сплати судового збору, оскільки зазначене в жодній мірі не характеризує майновий стан заявника. Особою, яка подала касаційну скаргу, не надано суду касаційної інстанції будь-яких належних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору.

Таким чином,у задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги слід відмовити.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, становить 0, 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною дев`ятою статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Ураховуючи те, що станом на 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 481, 00 грн, судовий збір за подання цієї касаційної скарги становить 496, 20 грн (2 481, 00 грн * 0, 2).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати Верховному Суду оригінал квитанції (платіжного доручення).

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 496, 20 грн за подання касаційної скарги на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 16 лютого 2022 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 13 квітня 2022 року, або надати документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, згідно з пунктами 2 та 3 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку та адресу електронної пошти, за наявності; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Проте заявником у вступній частині касаційної скарги взагалі не зазначено найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) всіх учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Також, всупереч вимогам пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України ОСОБА_1 не долучено до касаційної скарги її копій з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості всіх учасників справи.

Окрім цього, пунктом 4 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується.

У Єдиному державному реєстрі судових рішень в справі № 127/1503/22 оприлюднено ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 16 лютого 2022 року. Поряд з цим у тексті касаційної скарги та її прохальній частині особа, яка її подала, просить скасувати ухвалу Вінницького районного суду від 16 лютого 2022 року.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 слід конкретизувати касаційну скаргу та її прохальну частину, а саме: вказати правильну назву суду першої інстанції, який постановив оскаржувану ухвалу.

Таким чином, заявнику необхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали із зазначенням всіх учасників справи, зазначенням їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), уточненням змісту касаційної скарги та її прохальної частини, подати заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести належні підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази, а також сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 16 лютого 2022 року та постанови Вінницького апеляційного суду від 13 квітня 2022 року за заявою ОСОБА_1 неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 16 лютого 2022 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 13 квітня 2022 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням поважних підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в іншій частині касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов