Справа №2-976-08
2-п/705/2/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2022 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Піньковського Р.В.

при секретарі Романовій О.М.

за участю заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умані Черкаської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25 квітня 2008 року по справі № 2-976-2008 за позовом Публічного акціонерного товариства «Брокбізнесбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

21.02.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із заявою про перегляд заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25 квітня 2008 року, в обґрунтування зазначивши наступне.

25 квітня 2008 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області ухвалив заочне рішення у справі за позовом Акціонерного Банку «БРОКБІЗНЕСБАНК», правонаступником якого є ПАТ «БРОКБІЗНЕСБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Уманський міськрайонний суд своїм заочним рішенням задовольнив позов повністю та вирішив стягнути на користь позивача заборгованість у сумі 679 980 доларів США 26 центів, еквівалент у гривнях 3 433 900 гривень 31 копійка за кредитним договором № 235-05ф від 12.09.2005 року, а також судовий збір в розмірі 1700 гривень, витрати на інформаційно-технічне забезпечення в сумі 30 гривень.

28.04.2014 року він звернувся до Солом`янського РУ ГУ МВС України в м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

30.07.2014 року за результатами розгляду заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.04.2014 року слідчим Солом`янського РУ ГУ МВС України в м. Києві прийнято рішення про внесення заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.04.2014 року до ЄРДР.

15.09.2016 року старший слідчий СВ Солом`янського УП ГУНП в м. Києві, розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0006484 від 30.07.2014 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, прийняв постанову про закриття кримінального провадження.

Відповідно до вказаної постанови, матеріали кримінального провадження містять дані, які вказують, що ОСОБА_1 є потерпілим у цьому кримінальному провадження, оскільки кримінальним правопорушенням було завдано моральну та матеріальну шкоду.

13 грудня 2018 року Солом`янський районний суд міста Києва, розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «БРОКБІЗНЕСБАНК» про визнання договорів недійсними, ухвалив рішення, яким позов було задоволено, кредитний договір № 235-05ф, укладений 01 вересня 2005 року між ОСОБА_1 та Акціонерним банком «БРОКБІЗНЕСБАНК», правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «БРОКБІЗНЕСБАНК». Також було визнано недійсним договір застави № Т 153, укладений 12 вересня 2005 року між ОСОБА_1 та Акціонерним банком «БРОКБІЗНЕСБАНК», правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «БРОКБІЗНЕСБАНК».

Експертизою встановлено та судом підтверджено, що він не підписував кредитний договір №235-05ф від 01.09.2005 року та договір застави на цінні папери № Т153 від 12.09.2005 року.

Вважає, що факти наведені в цій заяві та додатках до неї є поважними для поновлення строку. Подав клопотання про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення, у якому вказує, що на час розгляду справи Уманським міськрайонним судом він, як відповідач не був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, ніяких повісток чи повідомлень на його адресу не надходило. Також вказує, що з рішенням Уманського міськрайонного суду категорично не погоджується, оскільки обставини справи не були досліджені у повному обсязі, що кардинально змінює доказову базу справи. На його думку факти, встановлені у рішенні Солом`янського районного суду міста Києва, а саме не підписання ним кредитного договору та договору застави, мають значиме значення для вирішення спору між ним та банком щодо стягнення з нього заборгованості, тому просить суд поновити йому строк звернення із заявою про перегляд заочного рішення.

Просить суд заочне рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 квітня 2008 року у цивільній справі № 2-976-2008 року за позовом Акціонерного Банку «БРОКБІЗНЕСБАНК» (правонаступником є ПАТ «БРОКБІЗНЕСБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором скасувати та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Заявник ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав вимоги заяви, просив суд її задовольнити, а також просив суд поновити йому строк звернення до суду, оскільки вважає, що такий ним пропущено з поважних причин. Пояснив, що про розгляд Уманським міськрайонним судом Черкаської області цивільної справи за позовом банку до нього щодо стягнення з нього заборгованості за кредитним договором, йому відомо не було, будь-яких повідомлень чи повісток про розгляд він не отримував. Також вказує, що крім неповідомлення його про розгляд справи, підставою для скасування заочного рішення є фактичне недослідження судом обставин справи, оскільки кредитний договір та договір застави ним не підписувалися, що було підтверджено висновком експерта та Солом`янським районним судом м. Києва. У зв`язку з цим, вважає, що є достатньо підстав для скасування заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 квітня 2008 року щодо стягнення з нього коштів за нібито укладений кредитний договір та призначення справи до розгляду для винесення законного рішення. Разом з тим, підтвердив, що дійсно дізнавшись про існування заочного рішення, 06.06.2008 року звернувся до суду із заявою про скасування заочного рішення, яку йому було повернуто. Також, після цього неодноразово звертався до суду із заявами щодо перегляду рішення за нововиявленими обставинами, оскарженням ухвал щодо виконання цього рішення тощо. Також зазначив, що у 2016 році звернувся до Солом`янського суду м. Києва, яким його позов було розглянуто 13 грудня 2018 року, але із заявою про скасування заочного рішення звернувся після того, як у січні 2019 року отримав копію цього рішення.

Інші учасники в судове засідання не з`явилися.

Частиною 1 статті 287 ЦПК України встановлено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши матеріали справи та заяву, суд вважає про те, що заява про перегляд заочного рішення є необґрунтованою та подаю із порушенням визначених законом строків, тому не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

У відповідності до вимог статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики ЄСПЛ випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження остаточного судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці ЄСПЛ.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, пропущеного на значний термін, є порушенням вимог статті 6 Конвенції щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву.

Надаючи оцінку причинам пропуску строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суд виходить з того, що відповідач у червні 2008 року уже звертався до суду із заявою про перегляд заочного рішення, але його заяву ухвалою суду було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, які ним усунуто не було і заяву йому було повернуто. Також ОСОБА_1 неодноразово ставилося питання про перегляд заочного рішення за нововиявленими обставинами, у задоволенні яких йому було відмовлено.

У вказаному випадку відповідач ОСОБА_1 зазначає підставою для поновлення пропущеного строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, той факт, що він очікував коли отримає копію рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13 грудня 2018 року про визнання кредитного договору та договору застави недійсними, що на думку суду не є поважною причиною для пропуску визначеного строку оскільки відповідач не був позбавлений можливості на своєчасне звернення до суду, а тому є незрозумілим, чому він не звернутися до суду із цією заявою раніше.

Враховуючи зазначене та те, що заявником не надано доказів, які були об`єктивно непереборними на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, суд не вбачає поважних причин пропуску строку звернення до суду та відповідно підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду з заявою про перегляд вищезазначеного заочного рішення.

Згідно ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Процесуальне законодавство закріплювало юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню. З аналізу даної норми вбачається, що для задоволення заяви про перегляд заочного рішення в даному випадку потрібна обов`язкова наявність таких умов: 1) відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; 3) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто саме наявність одночасно цих трьох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Судом встановлено, що відповідачу починаючи з 2008 року було відомо про прийняте Уманським міськрайонним судом заочне рішення. Протягом цього часу ним вирішувалося питання щодо визнання кредитного договору на підставі якого і було винесено заочне рішення недійсним і такий договір дійсно був визнаний недійсним рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 13 грудня 2018 року. Тобто, на час прийняття Уманським міськрайонним судом Черкаської області заочного рішення від 25.04.2008 року кредитний договір ще не був визнаний недійсним.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що підставами скасування заочного рішення є одночасна наявність обставин поважності неявки в судове засідання відповідача, обставини не подання відзиву з поважних причин, та наявності істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, а також з урахуванням відсутності підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду з заявою про перегляд вищезазначеного заочного рішення, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, а тому ваяву ОСОБА_1 слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 126, 260, 261, 284, 287 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25 квітня 2008 року по справі № 2-976-2008 за позовом Публічного акціонерного товариства «Брокбізнесбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

В зв`язку із залишенням заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України, у тридцятиденний строк. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали складено 27 липня 2022 року.

Суддя Р. В. Піньковський