Справа № 276/1195/21
Провадження по справі №2/276/71/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

01 лютого 2022 року смт. Хорошів

Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Збаражського А.М.,

за участю секретаря судового засідання Ігнатенко О.М.,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін, відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Зернова Комора» про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати,

в с т а н о в и в:

У липні 2021 року позивачі звернулись до суду із вказаною позовною заявою, відповідно до якої просять: стягнути з відповідача на їх користь несплачену орендну плату за період з 2017 до 2020 років включно відповідно до договору оренди землі без номеру від 01.08.2017 року щодо оренди земельної ділянки площею 16,133 га, кадастровий номер :04:001:0069, на суму: 44 273,8 грн., основної заборгованості та 44,28 грн. пені, а всього на загальну суму 44318.08 грн.; стягнути з відповідача судові витрати; розгляд справи проводити за відсутності позивачів.

Позовну заяву мотивують тим, що їм на праві спільної приватної власності належить в ј частці кожному, земельна ділянка, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, загальною площею 16,133 га (кадастровий № :04:001:0069), що розташована території Дворищеноської сільської Хорошівського району Житомирської області. 01.08.2017 року між позивачами та Товариством з обмеженою відповідальністю «Зернова комора» укладено договір оренди землі, строком на 25 років. Зазначають, що відповідач, протягом трьох років, а саме протягом періоду з 2017 року до 2020 року включно, не виконав істотну умову договору оренди землі та систематично не сплачував орендну плату за користування належною їм земельною ділянкою. Вказують, що рішенням Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 21.05.2021 року, розірвано вказаний договір оренди землі укладений між сторонами, у зв`язку із чим просять стягнути з відповідача несплачену орендну плату.

Ухвалою судді від 12.08.2021 року відкрито провадження у справі, визначено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, встановлено відповідачу строк для подачі відзиву.

Ухвалою від 06.12.2021 року визначено витребувати у відповідача оригінал або копію договору оренди землі від 01.08.2017 року, а також документи щодо сплати орендної плати, та витребувати у ГУ ДПС в Житомирській області інформацію щодо сплати орендної плати за вказаним договором протягом 2017-2020 років.

В судове засідання позивачі не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату час і місце судового засідання. 31.01.2021 року від позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 до суду надійшли заяви, відповідно до яких позивачі просять справу розглянути без їх участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити.

Представник відповідачаТовариства з обмеженою відповідальністю «Зернова Комора», будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, відповідно до пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України,що підтверджується поштовим повідомленням з відміткою «адресат відсутній» (а.сп.102) в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв про відкладення судового розгляду, відзив на позовну заяву чи зустрічну позовну заяву до суду не подавав.

Згідно матеріалів справи, копія ухвали про відкриття провадження у справі від 12.08.2021 року та позовна заява з додатками надіслана відповідачу рекомендованою кореспонденцією за адресою місцезнаходження юридичної особи, зазначеній у витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 12140, Житомирська область, Хорошівський район, село Дворище, вул. Лесі Українки, будинок 10.

Проте, вказана поштова кореспонденція 06.10.2021 року повернулись на адресу суду з довідкою оператора поштового зв`язку, що адресат відсутній за вказаною адресою.

У свою чергу, пунктом 99-2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила № 270), встановлено, що рекомендовані поштові відправлення з позначкою «Судова повістка», адресовані юридичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються представнику юридичної особи, уповноваженому на одержання пошти, під розпис. У разі відсутності адресата за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

З урахуванням наведеного можна дійти висновку, що відповідач вважається повідомленим про розгляд справи судом відповідно до пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України.

Відповідач не скористався своїми процесуальними правами, передбаченими статями 12, 13, 76, 83, 84, 191 ЦПК України, відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подав, що підтверджує відсутність заперечень проти позову.

Згідно частини 1 статті 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

Відповідно до частини 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно частини 1 статті 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З огляду на викладене, керуючись положеннями статей 280, 281 ЦПК України, суд ухвалив проводити заочний розгляд даної справи.

Згідно частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу не здійснювалось.

Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст.ст.211, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін.

Відповідно до статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених статтею 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом частини 1 статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, дослідивши докази у справі, керуючись законом, суд дійшов до наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 і ОСОБА_4 належить на праві спільної приватної власності в ј частці кожному, земельна ділянка, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, загальною площею 16,133 га (кадастровий № :04:001:0069), що розташована території Дворищеноської сільської Хорошівського району Житомирської області, що підтверджується: копією свідоцтва про право на спадщину за законом, видане приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я. від 13.07.2017 року за реєстраційним № 8248, що належить ОСОБА_1 (а.сп.79); копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.07.2017 року № 91925663, власник ОСОБА_1 , розмір частки ј (а.сп.80); копією свідоцтва про право на спадщину за законом, видане приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я. від 13.07.2017 року за реєстраційним № 261/2016, що належить ОСОБА_2 (а.сп.71); копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.07.2017 року № 91926230, власник ОСОБА_2 , розмір частки ј (а.сп.72); копією свідоцтва про право на спадщину за законом, видане приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я. від 02.02.2021 року за реєстраційним № 147, що належить ОСОБА_3 (а.сп.75); копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.02.2021 року № 242778478, власник ОСОБА_3 , розмір частки ј (а.сп.76); копією свідоцтва про право на спадщину за законом, видане приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я. від 13.07.2017 року за реєстраційним № 8247, що належить ОСОБА_4 (а.сп.65); копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.07.2017 року № 91926029, власник ОСОБА_4 , розмір частки ј (а.сп.66).

01 серпня 2017 року між позивачами та Товариством з обмеженою відповідальністю «Зернова контора» укладено договір оренди землі. Відповідно до п.2.1 вказаного договору в оренду передано земельну ділянку з кадастровим номером :04:001:0069, загальною площею 16,133 гектарів, у тому числі 16,133 рілля. Сторони погодили строк дії договору 25 років (пункт 3.1.). Згідно з пункту 4 договору оренди, за користування вказаною в договорі земельною ділянкою Орендар нараховує Орендодавцю щороку орендну плату у грошовій формі у розмірі 5 % (п`ять відсотків) від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки здійснюється з урахуванням індексації (пункт 4.2 договору оренди). Згідно з пунктом 4.3 договору оренди, орендна плата вноситься у такі строки: до 31 грудня кожного року оренди. За домовленістю сторін орендна плата може сплачуватися у натуральній формі (зерно, сіно, олія та інше), або відробітковій формі (надання послуг, культивація, оранка, транспортні послуги та інші) по діючим цінам на продукцію, роботи та послуги (пункт 4.4). Пункт 4.8 договору оренди передбачає, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня у розмірі 0,1 % від несплаченої суми за кожний день прострочення. Пунктом 9 договору оренди віднесено до прав Орендаря вимагати від Орендодавця своєчасного внесення орендної плати (а.сп.91-95).

Відповідно до витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :04:001:0069, нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь складає 243614,71 грн. (а.сп.40).

Рішенням Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 21.05.2021 року у справі № 276/327/21, яке набрало законно сили 04.10.2021 року, розірвано договір оренди землі від 01.08.2017 року, укладений між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 і ОСОБА_4 (в ј частці земельної ділянки з кожним) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Зернова комора», площею 16,133 га, кадастровий № :04:001:0069, що знаходиться на території Хорошівської селищної ради Житомирської області, зареєстрований 04.08.2017 року приватним нотаріусом Хорошівського районного нотаріального округу Житомирської області Косинським Сергієм Олександровичем за № 36476235.

Із наведеного позивачами у позовній заяві розрахунку заборгованості несплаченої орендної плати за договором № б/н від 01.08.2017 року з врахуванням інформації про розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки (243614,71 грн.) вбачається, що протягом періоду з 2017 до 2020 року відповідачем не внесено орендну плату: за 2017 рік - 9956,16 грн.; за 2018 рік - 9956,16 грн.; за 2019 рік - 12180,74 грн.; за 2020 рік - 12180,70 грн., всього 44273,8 грн.

Розмір пені протягом періоду з 2017 до 2020 року складає: за 2017 рік - 9,96 грн.; за 2018 рік - 9,96 грн.; за 2019 рік - 12,18 грн.; за 2020 рік - 12,18 грн., всього 44,28 грн.

Відповідач не скористався своїми процесуальними правами, передбаченими статями 12, 13, 76, 83, 84, 191 ЦПК України, не надав до суду заперечення щодо вимог позивача та доказів на їх спростування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.

Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною четвертою статті 124 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) передбачено, що передача в оренду земельних ділянок, які перебувають у власності громадян і юридичних осіб, здійснюється за договором оренди між власником земельної ділянки і орендарем.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди (стаття 638 ЦК України).

Відповідно до статті 651 ЦК України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

За змістом ст.ст. 93,125 ЗК України, право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності; право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оренду землі», оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Відповідно до статті 13 Закону України «Про оренду землі», договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Статтею 15 Закону України «Про оренду землі» визначено, що істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. За згодою сторін у договорі оренди землі можуть зазначатися інші умови.

Відповідно до статті 21 Закону України «Про оренду землі», орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.

Згідно статті 22 Закону України «Про оренду землі», орендна плата справляється у грошовій формі. За згодою сторін розрахунки щодо орендної плати за землю можуть здійснюватися у натуральній формі. Розрахунок у натуральній формі має відповідати грошовому еквіваленту вартості товарів за ринковими цінами на дату внесення орендної плати.

Відповідно до статті 24 Закону України «Про оренду землі», орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, своєчасного внесення орендної плати, що є одним із основних обов`язків орендаря.

Пунктом «д» статті 141 ЗК України, підставою для припинення права користування земельною ділянкою передбачена, зокрема, систематична несплата орендної плати.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що вказані положення закону, які регулюють спірні відносини, вимагають саме систематичної (два та більше випадків) несплати орендної плати, передбаченої договором, як підстави для розірвання договору оренди земельної ділянки. Що також є істотним порушенням умов договору, оскільки позбавляє позивача можливості отримати гарантовані договором кошти за те, що його земельну ділянку використовує інша особа.

На виконання ухвали від 06.12.2021 року, до суду від ГУ ДПС у Житомирській області 21.01.2022 року надійшов лист № 312/5/06-30-24-04 від 18.01.2022 року, відповідно до якого, станом на 05.01.2021, згідно даних автоматизованих інформаційних систем за період 2017-2020 роки ТОВ «Зернова Комора» (код 39504897) подано до ГУ ДПС у Житомирській області податкові розрахунки сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і утриманого з них податку (форму № 1-ДФ) за І-ІV квартал 2017 року, згідно якої інформація щодо нарахування та виплати доходу за договорами оренди земельної частки (паю) фізичним особам: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 ) відсутня.

Крім того, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження того, що орендна плати за період з 2017 до 2020 року, орендарем була виплачена позивачам і була ними отримана.

З урахуванням наявних в справі доказів, якими підтверджується наявність та належність земельної ділянки позивачам, враховуючи не надання суду відповідачем доказів на підтвердження факту виплати орендної плати протягом 2017-2020 років, дослідивши наведений позивачами розрахунок основної заборгованості та пені за договором оренди, який суд вважає правильним, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 76-79, 81, 89, 141, 178, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280, 281, 354 ЦПК України, ст.ст. 626, 627, 628, 638, 651 ЦК України, ст.ст. 93, 124, 125, 141 ЗК України, ст.ст. 1, 13, 15, 21, 22, 24 ЗУ "Про оренду землі, суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Зернова Комора» про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати, задовольнити.

Стягнути з Товариство з обмеженою відповідальністю «Зернова Комора», , на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , несплачену орендну плату за період з 2017 до 2020 років включно відповідно до договору оренди землі без номеру від 01.08.2017 року щодо оренди земельної ділянки площею 16,133 га, кадастровий номер :04:001:0069, на суму: 44 273,8 грн., основної заборгованості та 44,28 грн. пені, всього на загальну суму 44318,08 грн.

Стягнути з Товариство з обмеженою відповідальністю «Зернова Комора» на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі по 227 грн. кожному.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку після закінчення строку для подання апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Позивач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 .

Позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: село Грушки, Хорошівського району, Житомирська область, РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Зернова Комора», місце знаходження: село Дворище, вул. Лесі Українки, 10, Хорошівського району Житомирської області; .

Головуючий суддя А.М. Збаражський