Номер провадження: 88-ц/813/12/22
Головуючий у першій інстанції
Доповідач Сегеда С. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.06.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого Сегеди С.М.,

суддів: Гірняк Л.А.,

Комлевої О.С.,

за участю секретаря Хухрова С.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, у відсутність учасників справи, заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Шаврова Ігоря Ігоровича, про перегляд постанови Одеського апеляційного суду від 21 жовтня 2020 року за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна,

встановив:

25.08.2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 03.03.2016 року.

В обґрунтування вимог позивач вказував на те, що договір купівлі-продажу вказаної квартири був укладений між відповідачами з порушенням порядку його укладення. Рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки ухвалено 22.07.2010 року, тобто минуло більше шести років, а тому строк давності для стягнення заборгованості вже давно сплинув, строк пред`явлення судового рішення до виконання один рік, тому рішення втратило свою актуальність. Крім того, текст рішення не відповідає встановленим положенням Закону України «Про іпотеку», які були конкретизовані роз`ясненнями Верховного Суду України в постановах в справах №6-61цс15 та №6-1935цс15 та є обов`язковими для застосування всіма судами. Ціна продажу не була вказана в рішенні та під час укладення угоди не узгоджувалася з позивачем, квартира не оглядалася працівниками банку, тому звіт по оцінці не може відповідати дійсній вартості квартири, оскільки отриманий в порушення приписів Закону. Іпотекодавцю не направлялося повідомлення про укладення договору, яким порушено його права.

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 11 грудня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна було залишено без задоволення (т.1, а.с.133-134).

Постановою Одеського апеляційного суду від 21.10.2020 року апеляційна скарга ОСОБА_2 задоволена частково, рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 11.12.2017 року скасувано, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені (т.2, а.с.153-160).

Визнано недійсним договір купівлі-продажу кв. АДРЕСА_1 , укладений 03.03.2016 року на підставі заочного рішення Приморського районного суду м.Одеси від 22.07.2010 року у справі №2-2814/10, між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» і ОСОБА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Савченко С.В. та зареєстровано в реєстрі за №266.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у сумі 826,80 грн.

Стягнуто з АТ КБ «ПРИВАТБАНК», на користь ОСОБА_2 судовий збір у сумі 826,80грн.

Постановою Верховного Суду від 16.08.2021 року постанова Одеського апеляційного суду від 21.10.2020 року залишена без змін (т.4, а.с.132-136).

08.09.2021 року Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Шавров І.І. звернувся до суду апеляційної інстанції з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та просив скасувати постанову Одеського апеляційного суду від 21.10.2020 року у справі № 523/12031/16-ц у зв`язку з нововиявленими обставинами, та ухвалити судове рішення, яким апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 11.12.2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна залишити без задоволення, а рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 11.12.2017 року залишити без змін.

Заява обґрунтована тим, що рішенням Овідіопольського районного суду Одеської області від 16.11.2018 року у справі № 509/2199/15-ц встановлено, що відповідач ОСОБА_2 не подавав заяви до нотаріальної контори, однак прийняв спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України, не відмовившись від спадщини. Всупереч встановленого законом порядку ОСОБА_2 не здійснив державну реєстрацію речових прав на майно, чим позбавив можливості заявника під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції бути обізнаним про наявність нерухомого майна у власності ОСОБА_2 , що суттєво вплинуло на результат вирішення справи.

Вирішуючи питання про слухання справи в прядку спрощеного позовного провадження, у відсутність учасників справи, колегія суддів виходить із того, що всі учасники справи належним чином повідомлені про час і місце судового засіання (т. 4, а.с. 220-226).

Враховуючи вищенаведене, а також те, що дана справа перебуває на розгляді суду більше пів року, та відкладалась розглядом як за заявою представника ОСОБА_1 - адвоката Форманюк О.М., так і за заявою представника АК КБ «ПРИВАТБАНК» - адвоката Ярохович Т.А. (т.4, а.с.205-206, 216, 217), колегія суддів вирішила дану справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження за наявними матеріалами, у відсутність учасників справи.

При цьому колегією суддів враховано, що представник АК КБ «ПРИВАТБАНК» 01.06.2022 року надала суду заяву про розгляд справи в суді апеляційної інстанції у відсутності представника АК КБ «ПРИВАТБАНК» (т.5, а.с.41-42).

В свою чергу, представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Форманюк О.М. 23.05.2022 року звернулася до суду із клопотаннями про долучення додаткових доказів у справі, яка судом апеляційної інстанції була задоволена (т.5, а.с.1-25).

ОСОБА_1 - 31.05.2022 року звернулась до суду апеляційної інстанції із заявою про надання їй та її представнику допуск до судового засідання.

Враховуючи викладені обставини, строки розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, а також Розпорядження голови Одеського апеляційного суду № 1 від 02.03.2022 року, з наступними змінами, щодо проведення судових засідань в період воєнного стану без участі учасників проваджень, в задоволенні вказаної заяви колегією суддів було відмолено (т.5, а.с. 38-39).

При цьому, відмовляючи в задоволенні заяви ОСОБА_1 , колегія суддів виходить із того, що її заявник не надала суду доказів неможливості прийняти участь у розгляді справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, як того вимагає ст. 212 ЦПК України, у тому числі участі таким же чином її представника - адвоката Форманюк О.М.

Крім того, відповідно до ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність. Згідно зі ст. 12-2 вказаного Закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосудді, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. Згідно зі ст. 26 вказаного Закону правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. Явка сторони до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою, а тому перешкоди для розгляду справи в даному випадку відсутні.

Також слід зазначити, що у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Таким чином, розгляд даної справи здійснений 01.06.2022 року в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, у відсутність учасників справи, оскільки учасники справи повідомлені про час і місце судового засідання належним чином. Повний текст судового рішення складений 06.06.2022 року.

Перевіривши доводи заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, заслухавши доповідача, колегія суддів дійшла висновку про необхідність відмови у задоволенні заяви, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

За змістом наведених правових норм необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України є те, що зазначені обставини є істотними та існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки учасників справи. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Перший критерій для віднесення обставин до категорій нововиявлених для суду становить істотність цих обставин для вирішення справи.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Другий критерій для віднесення обставин до категорії нововиявлених для суду становить доведеність того, що такі обставини не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими учасникам справи, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду за нововиявленими обставинами судового рішення.

Тобто, нововиявленою може бути визнана лише та обставина, яка існувала в об`єктивній дійсності на момент ухвалення рішення, проте не була відома заявнику, а підставою перегляду є наявність обставини, що може істотно вплинути на вирішення справи. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду справи.

He вважаються нововиявленими обставинами нові докази, які виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Враховуючи, що питання щодо наявності на праві власності ОСОБА_2 іншого нерухомого житлового приміщення було предметом доказування по даній цивільній справі, зазначені обставини не можуть вважатись нововиявленими, оскільки їм була надана правова оцінка судом апеляційної та касаційної інстанції (т.2, а.с.157).

Більше того, звертаючись до суду касаційної інстанції, заявник касаційної скарги також посилався на те, що у ОСОБА_2 на праві власності є інше нерухоме житлове майно (т.4, а.с.3-звор.) і цим доказам судом касаційної інстанції також надана належна оцінка (т.4, а.с.185-звор.- 186).

Таким чином, враховуючи, що заява про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення, яке було предметом розгляду суду касаційної інстанції, має не меті лише скасування ухваленого судового рішення і прийняття нової постанови, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Керуючись ст.ст. 381, 389, 390, 423, 429 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Шаврова Ігоря Ігоровича про перегляд постанови Одеського апеляційного суду від 21 жовтня 2020 року за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції України протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Одеського апеляційного суду: С.М. Сегеда

Л.А. Гірняк

О.С. Комлева