Р. С. З. № 9
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

08 червня 2022 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживає в квартирі АДРЕСА_1 . Постійне місце проживання у даній квартирі зареєстровано з 11.01.2011 року, що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання, виданою відділом «Центр надання адміністративних послуг» при виконавчому комітеті Маньківської селищної ради за вих.№5663/05-17 від 08.11.2021 року. Також у даній квартирі зареєстрована та постійно проживає позивача дружина ОСОБА_2 та їх спільні діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Викладене підтверджується відповідними довідками про реєстрацію місця проживання про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, виданими відділом «Центр надання адміністративних послуг» при виконавчому комітеті Маньківської селищної ради.

4 січня 2011 року виконавчим комітетом Маньківської селищної ради було видано ордер на житлове приміщення №051273 серія А, згідно якого ОСОБА_1 з сім`єю із 2 осіб отримав право на вселення у житлове приміщення з житловою площею 12,4 кв.м., що складається з 1 кімнати в квартирі комунальної власності за адресою АДРЕСА_1 . Ордер на житлове приміщення видано на підставі рішення виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 28.12.2010 року №253-10.

Вказаним рішенням виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 28.12.2010 року №253-10 вирішено видати ордер на вселення в службову квартиру, що розміщена за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_1 .

Вказана квартира була надана йому в статусі жилого слубового приміщення як працівнику органів внутрішніх справ, що працював в даній місцевості, тобто вселення в житло відбулось на законних підставах.

Даними трудової книжки підтверджується, що позивач дійсно проходив службу в органах внутрішніх справ, а саме 22.05.2006 зарахований курсантом УПППМ УМВС України в Житомирській області, 03.10.2006 прийнятий на службу в органи внутрішніх справ, 06.11.2015 звільнений зі служби в органах внутрішніх справ.

Після вселення на законних підставах у вказану квартиру, він постійно проживає у даному житловому приміщенні по даний час.

Протягом проживання квартиру відремонтовано та приведено до стану, придатного до використання за призначенням, оскільки до вселення вона перебувала у вкрай занедбаному стані, тому для створення належних умов проживання і здійснювались ремонтні роботи, які проводились за власні кошти, при цьому на ремонтні роботи витрачено 120000 грн., власних коштів, крім того вкладено власну працю у проведення усього комплексу ремонтних робіт.

З метою оформлення прав власності на вказане нерухоме майно, 29 травня 2020 року позивач звернувся до Маньківської селищної ради з відповідною заявою про виключення службового жилого приміщення з числа службових для надання дозволу на приватизацію вказаної службової квартири, оскільки відповідно до чинного законодавства він, пропрацювавши та проживаючи у службовій квартирі більше 10 років, має право на приватизацію цього житла.

Листом від 05.06.2020 року за №732/02-4-3 Маньківською селищною радою повідомлено наступне.

Відповідно до постанови №37 від 04.02.1988 року «Про службові жилі приміщення» підприємства, установи, організації мають використовувати службові приміщення за їх цільовим призначенням (очевидно мається на увазі Положення про порядок надання службових жилих приміщень і користування ними в Українській РСР, затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР від 04.02.1988 року № 37).

Також повідомлено, що оперативний облік належних їм службових приміщень провадять також відповідні підприємства, установи, організації. Жиле приміщення виключається з числа службового, якщо відпала потреба в такому його використанні, а також у випадках, коли в установленому порядку воно виключено з числа жилих. Сам по собі факт проживання в службових жилих приміщеннях робітників і службовців, які припинили трудові відносини з підприємством, установою, організацією, а також громадян, яких виключено з членів колгоспу, або тих, які вийшли з колгоспу за власним бажанням, не є підставою для виключення цих приміщень з числа службових. Виключення жилого приміщення з числа службових провадиться на підставі клопотання підприємства, установи, організації рішенням виконавчого комітету відповідної районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів.

Тому, на підставі вищевикладеного рекомендовано позивачу звернутись з даним клопотанням до організації у якій дане приміщення перебуває на оперативному обліку.

Оскільки службове житло йому було надано в період проходження служби в органах внутрішніх справ, 20 січня 2022 року позивач звернувся з письмовою заявою до Головного управління національної поліції в Черкаській області з відповідною заявою, якою просив повідомити, чи перебуває на відповідному відомчому (оперативному) обліку у Головному управлінні Національної поліції в Черкаській області (чи в інших підпорядкованих відповідних підрозділах) квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Також просив надати відповідне клопотання до Маньківської селищної ради про зняття статусу службового житла з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та надати позивачу довідку про стаж роботи (служби) та вислуги в органах внутрішніх справ України, обчислений за даними особової справи та засвідчені копії наказів про прийом на службу та звільнення з органів внутрішніх справ.

Листом Головного управління національної поліції в Черкаській області від 23.02.2022 №337/05/31-2022 позивачу повідомлено, що квартира за адресою АДРЕСА_1 , не обліковується в фонді службового житла Головного управління національної поліції в Черкаській області.

Також, листом Головного управління національної поліції в Черкаській області від 01.04.2022 року №561/12/11/01-2022 надано довідку, за даними якої підтверджується, що згідно архівних документів УМВС України в Черкаській області, які тимчасово передані Головному управлінню національної поліції в Черкаській області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно проходив службу в органах внутрішніх справ з 22.05.2006 (наказ про призначення Житомирського УППМ №119 від 22.05.2006) по 06.11.2015 (наказ про звільнення УМВС №311о/с від 06.11.2015). Звільнений у запас за п. 64 «Г» (через скорочення штатів) Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, 06.11.2015 (наказ УМВС від 06.11.2015 №312о/с).

Вислуга років на день звільнення складає: календарна: 10 років 10 місяців 18 днів; пільгова: 13 років, 3 місяці, 00 днів.

Таким чином, викладеним дійсно підтверджується, що я проходив службу в в органах внутрішніх справ в період проживання у квартирі, яка була надана в статусі службового житла, при цьому календарна вислуга років складає 10 років 10 місяців 18 днів, та звільнено в запас через скорочення штатів.

Відповідно до ст. 125 Житлового кодексу без надання іншого житла не можна виселяти зокрема осіб, звільнених у зв`язку з ліквідацією підприємства, установи, організації або за скороченням чисельності чи штату працівників.

Відповідно до пункту 15 Перехідних положень Закону України «Про національну поліцію» за колишніми працівниками міліції, у тому числі пенсіонерами, а також членами їхніх сімей, іншими особами зберігаються пільги, компенсації і гарантії, передбачені цим Законом для колишніх поліцейських, членів їхніх сімей, інших осіб.

Згідно зі статтею 96 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейські забезпечуються житлом на підставах і в порядку, визначених житловим законодавством.

Поліцейським, які згідно із законом визнані такими, що потребують поліпшення житлових умов, житлова площа надається в першочерговому порядку.

Особам, які звільнені зі служби в поліції і визнані особами з інвалідністю I групи внаслідок поранення, контузії, каліцтва, одержаних під час виконання службових обов`язків під час служби в поліції, або захворювання, одержаного під час проходження служби в поліції, і які згідно із законом визнані такими, що потребують поліпшення житлових умов, житлові приміщення надаються позачергово.

Поліцейські, які перебувають на обліку громадян, що потребують поліпшення житлових умов, під час звільнення зі служби в поліції за станом здоров`я, за віком, у зв`язку із скороченням штату залишаються на цьому обліку до одержання житла з державного житлового фонду до настання визначених законом підстав для зняття із зазначеного обліку.

Дана правова позиція вискладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 9 жовтня 2019 року у справі №727/10728/16-ц.

Таким чином, за визначеними законодавчими правилами, в період після звільнення зі служби за скороченням штатів також включається у період обчислення строків проживання у службовому житлі, який враховується при виключенні житла із статусу службового та приватизації житла.

26.04.2022 року на позивача замовлення приватним підприємством «Уманський центр технічної інвентаризації» виготовлено технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_1 .

Довідка комунального підприємства «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 22.05.2020 року №143 інформує, що квартира АДРЕСА_1 в Маньківському відділку Черкаського обласного об`єднаного бюро технічної інвентаризації, право власності не зареєстровано.

Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 08.11.2021 року №283415938 інформує, що права власності, інші речові права, іпотеки, обтяження на імя ОСОБА_1 - не зареєстровано, що свідчить про те, що житла у власності він не має і не мав.

З метою оформлення прав власності на вказане нерухоме майно, позивач звернувся до Маньківської селищної ради з відповідною заявою, якою просив вирішити питання про виключення жилого приміщення - квартири АДРЕСА_1 з числа службових та прийняти відповідне рішення про дозвіл на приватизацію даної квартири з передачею йому у приватну власність, оскільки відповідно до чинного законодавства він, пропрацювавши та проживаючи у службовій квартирі більше 10 років, має право на приватизацію цього житла. До заяви додав усю наявну необхідну документацію з повною вичерпною інформацією.

Листом від 25.05.2022 року №М-19/02-25/2 Маньківською селищною радою повідомлено, що вищевказане звернення розглянуто. Також повідомлено, що за інформацією начальника відділу будівництва, архітектури, житлово-комунального господарства, комунального майна виконавчого комітету селищної ради Алли Пашніної дана квартира належить до переліку комунального майна Маньківської селищної ради. Зазначено, що селищною радою отримано відповідь на запит від Комунального підприємства «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації», що дана квартира за вищевказаною адресою, право власності не зареєстровано.

Тому, зважаючи на вищевикладене, рекомендовано позивачу звернутись до суду.

За викладених обставин, враховуючи відсутність можливості оформити право власності на майно шляхом виключення житла із переліку службового за відповідним рішенням органу місцевого самоврядування та відповідно відсутністю можливості приватизації майна за таких обстави, вимушений звертатись до суду з даним позовом в порядку цивільного судочинства у зв`язку з наявністю спору про матеріальне право.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/327/22 за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради про визнання права власності.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 21 червня 2022 року о 10 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасника справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 21 червня 2022 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 21 червня 2022 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д.Калієвський