УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09.06.2022 Справа №607/6954/22 Провадження № 2/607/2332/2022

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В. під час вирішення питання про прийняття до розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування та припинення права власності,

УСТАНОВИВ:

06.06.2022 адвокат Кучмій М.Я., діючи від імені ОСОБА_1 , через систему «Електронний суд» подав до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області позов до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування та припинення права власності.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: 1) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 2) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Крім цього, ч. 4 ст. 177 ЦПК України визначає, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо (ч. 3 ст. 177 ЦПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим дана позовна заява вказаним вимогам закону не відповідає з огляду на таке.

Так, представник позивача зазначає, що оскаржуваний правочин є нікчемним в силу вимог ч. 1 ст. 224 ЦК України та відповідно до ч. 2 ст. 215 ЦК України визнання його недійсним судом не вимагається.

Як підставу позовної вимоги про визнання недійсним договору дарування представник позивача посилається на п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», згідно з яким вимога про встановлення нікчемності правочину підлягає розгляду в разі наявності відповідного спору.

Разом з тим зі змісту позовної заяви та з долучених до неї документів не вбачається, що між сторонами наявний будь-який спір щодо встановлення відповідно до вимог закону нікчемності вчиненого правочину.

Уважаю, що у даному випадку вжиття заходів досудового врегулювання спору є обов`язковим з метою визначення позиції відповідача щодо визнання нікчемності вчиненого правочину та як наслідок наявності чи відсутності спору з цього приводу. Однак докази того, що позивач вживав такі заходи, до позовної заяви не додані.

Крім цього, у позовній заяві представник позивача вказує, що відповідач не міг самостійно утримувати подаровану йому квартиру, а тому тягар утримання нерухомого майна повністю покладений на позивача.

Разом з тим про наявність доказів, які підтверджують ці обставини, зокрема що з моменту укладення договору дарування до часу звернення до суду з даним позовом утриманням подарованої квартири, сплатою комунальних послуг та забезпеченням збереження даного майна займалась позивач, у позовній заяві не зазначено.

Також зі змісту позовної заяви вбачається, що представник позивача заявляє дві вимоги немайнового характеру, а саме просить: 1) визнати недійсним договір дарування однокімнатної квартири АДРЕСА_1 , який укладений 28.04.2004 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; 2) припинити право власності за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на вказану вище квартиру.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 992,40 грн.

Відтак при поданні цієї позовної заяви позивачу необхідно сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у сумі 1984,80 грн.

Разом з тим при зверненні до суду з даним позовом представник позивача не надав документи, що підтверджують сплату судового збору.

При цьому у мотивувальній частині позовної заяви представник позивача зазначив, що позивач є пенсіонером, особою похилого віку та відноситься до категорії осіб «Діти війни», а тому просив звільнити позивача від сплати судового збору. Разом з тим у прохальній частині позовної заяви така вимога вказана не була. Так само до позовної заяви не було додане клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

При цьому зауважую, що відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Про наявність жодної із цих обставин представник позивача як на підставу для звільнення позивача від сплати судового збору не зазначив та доказів на підтвердження цих обставин не надав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного представнику позивача слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом подання позовної заяви у новій редакції із: 1) наданням доказів вжиття заходів досудового врегулювання спору та зазначенням обставин, які свідчать про наявність спору щодо нікчемності оскаржуваного правочину; 2) наданням доказів, які підтверджують обставини, викладені у позовній заяві, а саме що тягар утримання нерухомого майна, яке було предметом договору дарування, з моменту укладення такого договору до моменту звернення з даною позовною заявою до суду несе позивач, - у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи.

Також представнику позивача слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом вчинення однієї із таких дій: 1). подати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у сумі 1984,80 грн; 2). подати позовну заяву із зазначенням підстав звільнення від сплати судового збору з наданням доказів на підтвердження наявності таких підстав; 3). подати клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору з наданням доказів наявності підстав для такого звільнення (відстрочення, зменшення).

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити десять днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ч. 1, 2, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування та припинення права власності, надавши представнику позивача ОСОБА_3 строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

СуддяІ. В. Марциновська