Справа №591/8117/21
Провадження № 4-с/591/13/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2022 року

Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого судді - Ніколаєнко О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Гончаренко Т.С.,

представника скаржника ОСОБА_1 ,

державного виконавця Трегубова О.В.,

стягувача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на рішення, дії старшого державного виконавця Зарічного відділу ДВС м.Суми Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Трегубова Олександра Володимировича, стягувач ОСОБА_2 ,

В С Т А Н О В И В:

Заявник 10.11.2021 звернувся до суду зі скаргою на дії державного виконавця, мотивованою тим, що у провадженні Зарічного ВДВС Пн-Сх МрМЮ (м. Суми) перебуває виконавче провадження №49018905 про стягнення з нього заборгованості. 08.11.2021 заявником було отримано повідомлення про оцінку його майна, із результатами оцінки не згоден. Визначена державним виконавцем ціна квартири в два рази нижче ринкової, суб`єкт оціночної діяльності не здійснював повного огляду квартири, зокрема, внутрішнього огляду, що могло вплинути на визначення вартості оцінюваного майна. Ні державний виконавець, ні оцінювач не звертались до боржника з вимогою забезпечити доступ оцінювача до об`єкта. При проведенні оцінки квартири боржника державним виконавцем було порушено положення Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", Національних стандартів оцінки нерухомого майна, що є підставою для визнання такої оцінки недійсною. Також зазначає про необхідність зупинення передачі квартири боржника на реалізацію на підставі ч. 5 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження".

Просить зупинити передачу квартири АДРЕСА_1 , на реалізацію, визнати незаконними дії та рішення державного виконавця Зарічного відділу Державної виконавчої служби у м. Суми Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Трегубова О.В. у виконавчому провадженні №49018905 щодо оцінки майна. Визнати недійсною оцінку нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 .

У запереченнях проти скарги державний виконавець зазначив, що на виконанні у відділі перебуває виконавче провадження №49018905 з виконання виконавчого листа про стягнення з ОСОБА_3 коштів. 30.09.2021 державним виконавцем проведено опис і арешт квартири боржника, винесена постанова боржником не оскаржувалась. 30.09.2021 призначено суб`єкта оціночної діяльності для визначення вартості майна боржника. 20.10.2021 до відділу надійшов звіт та рецензія на оцінку квартири, повідомлення про оцінку було направлено боржнику та представнику у той же день. Боржником пропущено десятиденний строк на подачу скарги, оскільки боржник довідався про оцінку через свого адвоката не 08.11.2021, а на два тижні раніше. 20.10.2021 арештоване майно передано на реалізацію. Рецензування звіту є єдиним законодавчо встановленим способом спростування результатів оцінки. Визначена у звіті вартість відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, зібраних вихідних даних достатньо для проведення оцінки. Просить відмовити у задоволенні скарги.

У запереченнях на скаргу стягувач зазначив, що боржник неодноразово ігнорував виклики державного виконавця та повідомлення про вчинення виконавчих дій. 07.10.2021 виконано звіт з експертної оцінки майна, а 11.10.2021 здійснено рецензію на нього. 20.10.2021 державним виконавцем направлено повідомлення щодо вартості описаного майна боржника, яке було отримано боржником 08.11.2021 та його представником - 25.10.2021.Скаржник не довів належними та допустимими доказами факту заниження вартості об`єкта оцінки, які підтверджують необ`єктивність та неякісність оцінки. Просить відмовити у задоволенні скарги.

Ухвалою від 11.11.2021 відкрито провадження у справі за скаргою на дії державного виконавця, призначено судове засідання на 19.11.2021. 19.11.2021, 30.11.2021 розгляд скарги було відкладено за клопотанням представника скаржника. 08.12.2021 судове засідання не відбулось у звязку перебуванням головуючого судді на лікарняному. 24.12.2021 відкладено розгляд скарги за клопотанням державного виконавця.

У судовому засіданні представник скаржника заяву підтримав із зазначених підстав, додатково пояснив, що оцінка майна є заниженою більше, ніж в 2 рази. При здійснення оцінки майна експерт не виходив на о?єкт оцінки та не отримував доступу бедпосередньо до примізення. В реєстрі боржників не відображалась інформація про боржника у даному виконавчому провадженні. На час розгляду скарги квартира з=реалізована з прилюдних торгів. Опис майна боржника було проведено за відсутності боржника та не було визначено осіб, яим передано майно на відповідальне зберігання.

У судовому засіданні державний виконавець окрім викладених у письмовій заяві заперечень повідомив, що скаргжиником було пропущено строк на оскарження. Виконавче провадження перебуває на виконанні з 2015 року та скаржник був обізнаний із наявніст. Виконавчого провадження, проте рішення не виконував. Просив відмовити у задоволенні скарги.

Стягувач у судовому засіданні заперечував проти скарги із зазначених у запереченнях підстав. Просив відмовити у задоволенні скарги.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, суд вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що на виконанні у Зарічному відділі Державної виконавчої служби у м. Суми Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) перебуває виконавче провадження №49018905 з примусового виконання виконавчого листа, виданого Зарічним районним судом м. Суми про стягнення з ОСОБА_3 на користь СФ АТ "Брокбізнесбанк" коштів в сумі 29772 дол. США 33 центи, що в гривневому еквіваленті становить 237752 грн. 90 коп. та судового збору у розмірі 2377 грн. 53 коп.(а.с. 60).

В матеріалах справи міститься копія виклику державного виконавця, в якому повідомляється про необхідність терміново з`явитись до відділу ДВС у зв`язку зі стягненням заборгованості. Дати виклику та дати , коли саме необхідно з`явитись документ не містить. Вказаний виклик отримав представник скаржника 29.10.2019 (а.с. 41)

За повідомленням державого виконавця 12.08.2021 на адресу боржника та його представника рекомендованим листом було відправлено повідомлення про перевірку майнового стану на 31.08.2021 за адресою: АДРЕСА_2 . Повідомлення не було отримане боржником у зв?язку із закінченням терміну зберігання поштового відправлення, отримане ОСОБА_1 16.08.2021 (арк. 63,64 матеріалів виконавчого провадження)

31.08.2021 складено акт державного виконавця, відповідно до змісту якого на 31.08.2021 було призначено перевірку майнового стану боржника за адресою: АДРЕСА_2 з 08 до 12. В призначений час за даною адресою дврі ніхто не відчинив, перевірити стан неможоиво. Акт складений в присутності двох понятих та стягувача (арк. 62 матеріалів виконавчого провадження).

Постановою від 08.09.2021 описана та арештована належна боржнику 6-ти кімнатна квартира АДРЕСА_1 загальною площею 137,58 кв.м. (а.с. 40). Вказана постанова була направлена боржникові рекомендованим листом з повідомленням про вручення (арк. 67 матеріалів виконавчого провадження).

Постановою від 30.09.2021 ВП №49018905 призначено суб`єкта оціночної діяльності - ТОВ "Приватна експертна фірма" для надання звіту з оцінки майна - шестикімнатної квартири площею 137,58 кв.м. по АДРЕСА_2 (а.с. 58-59).

Матеріали виконавчого провадження містять копію договороу про надання професійної правничої (правової) допомоги боржнику адвокатом Рижовим С.Є. у виконавчому провадженні №60015561 (а.с. 43).

07.10.2021 ТОВ "Приватна експертна служба" складено звіт за результатами проведення незалежної оцінки вартості належної боржнику квартири. Відповідно до змісту вказаного звіту розділ 7 "Аналіз ринку нерухомості" проведено відносно офісної нерухомості у м. Києві. При визначенні вартості об`єкта була використана технічна документація на обєкт оцінки. Оцінка проводилась без доступа до приміщення. Методом оцінки обрано порівняльний підхід шляхом співставлення вартості пяти аналогів. Визначена ринкова вартість квартири становить 860 950,00 грн. (а.с.44-58 ).

11.10.2021 директором ТОВ "ЮБС Валюейшн" складено рецензію на звіт за результатами проведення незалежної оцінки вартості квартири, відповідно до якої звіт в цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки (а.с. 69-70).

Повідомлення про результати оцінки 20.10.2021 направлено боржнику та його представнику - ОСОБА_1 , отримано ОСОБА_1 25.10.2021 (а.с. 9, 73).

Відповідно до звіту про оцінку нерухомого майна, виготовленого на замовлення ОСОБА_3 оцінка нерухомого майна проводилась за порівняльним підходлом та вартість об`єкта визначена у розмірі 1 986 900 грн. (а.с. 11-33).

Згідно із частиною першою статті 339 ГПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії (частина перша статті 18 Закону України "Про виконавче провадження").

Згідно зі статтею 57 Закону України "Про виконавче провадження" визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.

У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.

Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна.

У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться.

Зі змісту Закону України "Про виконавче провадження" вбачається, що виконавець не наділений повноваженням ставити під сумнів об`єктивність проведеної оцінки, або проводити оцінку нерухомого майна на власний розсуд, а зобов`язаний лише залучити експерта до участі у виконавчому провадженні та повідомити сторонам результати визначення вартості майна.

Отже, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Наведене узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду у постановах від 20.03.2019 у справі №821/197/18/4440/16, від 12.06.2019 у справі № 308/12150/16-ц.

Згідно із частиною четвертою статті 3 зазначеного Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" процедура оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлено у статті 12 цього Закону.

У частині першій статті 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з частиною шостою статті 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Національний стандарт №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджений постановою Кабінету міністрів України від 10.09.2003 № 1440 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Національний стандарт №2 "Оцінка нерухомого майна", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2004№ 1442, також є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Згідно з пунктами 15, 16 Національного стандарту №1 методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, повинні ґрунтуватися на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно. Визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів в оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки.

Згідно п. 38 Національного стандарту №1 для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи: витратний (майновий - для оцінки об`єктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів); дохідний; порівняльний.

Відповідно до пунктів 48-49 Національного стандарту №1 для визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у матеріальній формі із застосуванням порівняльного підходу інформація про подібне майно повинна відповідати таким критеріям: умови угод купівлі-продажу або умови пропонування щодо укладення таких угод не відрізняються від умов, які відповідають вимогам, що висуваються для визначення ринкової вартості; продаж подібного майна відбувся з дотриманням типових умов оплати; умови на ринку подібного майна, що визначали формування цін продажу або пропонування, на дату оцінки істотно не змінилися або зміни, які відбулися, можуть бути враховані. Основними елементами порівняння є характеристики подібного майна за місцем його розташування, фізичними та функціональними ознаками, умовами продажу тощо. Коригування вартості подібного майна здійснюється шляхом додавання або вирахування грошової суми із застосуванням коефіцієнта (відсотка) до ціни продажу (пропонування) зазначеного майна або шляхом їх комбінування.

Так, згідно з положеннями пункту 50 Національного стандарту №1 проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до пункту 51 Національного стандарту №1 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки, ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Згідно з пунктом 52 Національного стандарту №1 оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел (за винятком документів, надання яких повинен забезпечити замовник оцінки згідно з договором), їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію. У разі неповноти зазначеної інформації або відсутності її взагалі у звіті про оцінку майна зазначається негативний вплив цього факту на результати оцінки. Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства (пункт 54 Національного стандарту №1).

За змістом пункту 56 Національного стандарту №1 звіт про оцінку майна може складатися у повній чи у стислій формі. Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

Отже, виходячи з аналізу наведених норм, підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

Згідно з частиною першою статті 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про оцінку майна» Суб`єкти оціночної діяльності мають право: доступу до майна, що оцінюється, документації та іншої інформації, яка є необхідною або має суттєве значення для оцінки.

Крім того, відповідно до пункту 15 Національного стандарту №1 методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, повинні ґрунтуватися на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно.

З досліджених судом матеріалів справи та матеріалів виконавчого провадження вбачається, що всупереч вимог наведених норм державним виконавцем, як замовником оцінки не було забезпечено доступ суб?єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінки. Матеріали виконавчого провадження та матеріали справи не містять доказів того, що державний виконавець або суб?єкт оціночної діяльності вживали заходи для ознайомлення з об?єктом оцінки, зокрема, шляхом доступу до приміщення, що оцінюється. Зі змісту звіту про оцінку вбачається, що суб?єкт оціночної діяльності не вживав заходів для ознайомлення з об?єктом оцінки шляхом доступу безпосередньо до приміщення, що оцінюється.

Державний виконавець безпідставно ототожнює повідомлення боржника про призначення виконавчих дій з приводу опису та арешту майна боржника із повідомленням про необхідність забезпечення доступу до приміщення з метою його оцінки.

Пунктом 52 Національного стандарту №1 передбачено обов?язок суб?єкта оціночної діяльності проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу. Всупереч вимог наведеної норми розділ 7 Звіту «Аналіз ринку нерухомості» здійснений щодо оренди офісних приміщень у м. Києві, що не відповідає ані предмету оцінки (купівля- продаж житлової оцінки), ані територіальному розташуванню нерухомого майна, яке оцінюється. Таким чином, аналіз пинку нерухомості відносно об?єкта, що оцінювався, не здійснювався.

З розділу 8 «Визначення вартості об?єкта оцінки» вбачається, що оцінка проводилась за порівняльним підходом. Об?єктом оцінки є двох`ярусна шести кімнатна квартира в п?ятиповерховому будинку («сталінка») в центральній частині м. Суми. При оцінці майна була використана технічна документація на об?єкт оцінки (технічний паспотр), договір купівлі-продажу квартири та витяг про реєстрацію прав власності. З фотографій, які маються у звіті вбачається, що проводився лише зовнішній огляд багатоповерхового будинку, у якому розташована квартира та огляд вхідних дверей до під?їзду та квартири. Дату здійснення фотографій встановити неможливо. Внутрішній огляд приміщення не проводився.

При порівнянні об?єктів нерухомості оцінювач використовував дані інтернет сайтів www.olx.ua та порівняння використовував 5 об?єктів нерухомості, жоден з яких не розташований у центральній частині міста, не схожий за площею, кількістю кімнат, поверховістю та типом багатоповерхового будинку. Вказані об`єкти суттєво відрізняються від об?єкта оцінки за місцем знаходження, площею, відстанню до центральної частини міста, а тому вони не є релевантними для визначення початкової вартості нерухомого майна для його реалізації.

Факт ознайомлення оцінювача з зовнішнім виглядом об`єкта оцінки підтверджується фотографічними матеріалами, які є невід`ємною частиною звіту та наявні у матеріалах справи. Водночас додані фотографій не дозволяють ідентифікувати місце, час, дату, умови проведення таких дій та не дозволяють встановити стан об`єктів оцінювання саме на дату проведення оцінки.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що експертна оцінка спірного майна була проведена з порушенням норм чинного законодавства, оскільки суб`єкт оціночної діяльності не здійснював повного огляду нерухомого майна та не вживав заходи щодо його повного огляду, а також для порівняння використовував об?єкти, які не є подібними. Вказане істотно вплинуло на визначення вартості оцінюваного майна та, відповідно, призвело до реалізації описаного та арештованого нерухомого майна за заниженою ціною.

З наданого скаржником звіту за результатами проведення оцінки вартості належної йому квартири, який був виконаний на його замовлення, вбачається, що вартість спірного об?єкта становить 1 986 900 грн. яка суттєво перевищує вартість майна визначеного у спірному звіті 860950,00 грн. При цьому суб?єктом оціночної діяльності ОСОБА_4 звіт складено було з урахуванням внутрішнього стану об?єкта нерухомого майна та для порівняння були використані більш ревалентні з оцінюваним об?єкти нерухомості.

Зважаючи на встановлені судом обставини, оскаржуваний звіт про оцінку майна має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, суд погоджується з доводами скаржника про недотримання суб`єктом оціночної діяльності під час проведення оцінки майна в межах виконавчого провадження положень Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" та Національного стандарту №1, що є підставою для скасування такої оцінки майна.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 01 грудня 2021 року у справі №921/38/16-г/3

Доводи стягувача та державного виконавця про те, що було проведено рецензування звіту, яким оцінка не спростована, суд не бере до уваги, оскільки як вбачається з матеріалів справи, скаржник про оцінку майна та факт його рецензування був ознайомлений вже після проведення рецензування, а тому об?єктивно був позбавлений можливості брати участь як у процедурі оцінки так і у процедурі рецензування.

З огляду на те, що відповідно до частини 2 статті 89 ЦПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, оцінивши оскаржуваний звіт у сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, зазначає, що такий звіт не відповідає вимогам Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", Національному стандарту №1 Загальні засади оцінки майна і майнових прав та Національному стандарту №2 Оцінка нерухомого майна.

Відносно доводів державного виконавця та стягувача про пропущення скаржником строку звернення до суду зі скаргою суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник.

З наведених вище норм вбачається обов?язок державного виконавця повідомити саме боржника, як сторону виконавчого провадження, а не його представника, про результати оцінки майна та право боржника оскаржити у десятиденний строк з дня отримання ним, а не представником, інформації про оцінку майна. З матеріалів справи вбачається, що про результати оцінки боржник був поінформований 08.11.2021. Звернувся до суду зі скаргою 10.11.2021, тобто в межах передбаченого законом десятиденного строку.

Повідомлення про результати оцінки було також направлено ОСОБА_1 , як представнику ОСОБА_3 , та він таке повідомлення отримав 25.10.2021. Однак матеріали виконавчого провадження не містять довіреності або іншого документа, який би підтверджував повноваження ОСОБА_1 на представництво інтересів ОСОБА_3 у виконавчому провадженні ВП №49018905, у межах якого здійснювалась оцінка. В матеріалах виконавчого провадження ВП №49018905 міститься копія договору №1646-Р/19 від 03.10.2019, укладеного між адвокатом Рижовим С.Є. та Лічним Я.Ю. про надання професійної правничої допомоги, однак обумовленим цим договором предметом є захист прав та законних інтересів клієнта у іншому виконавчому провадженні - №60015561. Тому вказана копія договору не є доказом повноважного представництва адвоката Рижова С.Є. інтересів ОСОБА_5 у виконавчому провадженні ВП №49018905.

Відносно вимоги скаржника про зупинення передачі квартири АДРЕСА_1 на реалізацію, суд зазначає, що така вимога не грунтується на законі, тому не підлягає задоволенню. Крім того, за поясненнями учасників справи вказана квартира була передана на торги та реалізована до розгляду скарги.

Відносно вимог про визнання незаконними дій та рішень державного виконавця щодо оцінки майна суд зазначає, що згідно з ч. 1,2 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Таким чином, у разі порушення (невизнання, оспорювання) суб`єктивного цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту. Цим правом на застосування певного способу захисту і є права, які існують у рамках захисних правовідносин. Тобто спосіб захисту реалізується через суб`єктивне цивільне право, яке виникає та існує в рамках захисних правовідносин (зобов`язань).

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Звертаючись до суду зі скаргою, ОСОБА_3 просив визнати недійсною оцінку майна, а також визнати незаконними дії та рішення державного виконавця щодо оцінки майна, не конкретизувавши при цьому, які саме дії та рішення він просить визнати незаконними. Самі по собі діх державного виконавця, пов?язані з оцінкою майна, не впливають безпосередьо на права та обов?язки скаржника а результат таких дій оцінка майна, визнана сдом недійсною. Таким чином, обраний спосіб захисту порушеного права шляхом визнання незаконними дій та рішень державного виконавця не є ефективним засобом відновлення порушеного права скаржника, оскільки, такі дії та самі по собі не порушують права позивача.

За таких обставин, вимога про визнання незаконними дій та рішень державного виконавця у виконавчому провадженні №49018905 щодо оцінки майна задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 447-448 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на рішення, дії старшого державного виконавця Зарічного відділу ДВС м.Суми Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Трегубова Олександра Володимировича, стягувач ОСОБА_2 задовольнити частково.

Визнати недійсною оцінку нерухомого майна квартири АДРЕСА_3 , здійснену 07.10.2021 Товариством з обмеженою відповідальністю «Приватна експертна служба» на замовлення старшого державного виконавця Зарічного відділу ДВС м.Суми Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Трегубова Олександра Володимировича.

У іншій частині скарги відмовити у зв?язку з необгрунтованістю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 28.01.2022.

Суддя О.О.Ніколаєнко