Справа № 185/9330/21
Провадження № 2/185/898/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

07 червня 2022 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О.,за участю секретаря Шуліка Н.С.,представника позивача адвоката Лісневського Д.О., представника відповідача ОСОБА_1 розглянувши у відкритому судовому засіданні ум.Павлограді цивільну справу за ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах своїх малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи на виробництві -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернула з даним позовом до суду і просить суд:

- стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілл ", на користь ОСОБА_5 моральну шкоду у розмірі 500000.00 гривень без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб,

- стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", (на ОСОБА_6 , яка є законним представником та діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 моральну шкоду, завдану ОСОБА_3 у розмірі 500000.00 гривень без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб,

- стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", на користь ОСОБА_5 , яка є законним представником та діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 моральну шкоду, завдану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 500000 гривень без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що з ОСОБА_7 вона перебувала у шлюбі. Від спільного життя вони мають двох неповнолітніх синів.

23 квітня 2021 року на території шахти «Благодатна» Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля " її чоловік загинув внаслідок виробничої травми. У зв`язку зі смертю чоловіка їй та їх дітям завдано моральну шкоду, яку вона оцінює в сумі 500000.00 грн. кожному.

Відповідач звернувся до суду з відзивом на позовну заяву у якому просив суд відмовити в задоволенні позову та зазначив що підприємство створило всі належні та безпечні умови праці для своїх працівників. Основними причинами смерті ОСОБА_8 сталі порушення технологічного процесу погашення гірничих виробіток працівниками шахти. Шкідливі або небезпечні фактори настання нещасного випадку відсутні. Устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до нещасного випадку відсутні. Моральна шкода позивачу була відшкодована підприємством добровільно в сумі 168590.00 грн., а після отримання обов`язкових платежів вона отримала 163090.00 грн.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві.

Представник відповідача позов не визнала, посилаючись на те, що підприємство у добровільному порядку виплатило позивачу моральну шкоду та на обставини викладені у письмовому на позов.

Вислухавши пояснення сторін по справі та дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню за таких підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 є дружиною ОСОБА_7 . ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є неповнолітніми синами позивача та ОСОБА_7 .

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 29 років, місце смерті с.Вербки, Павлоградський район, Дніпропетровська область, що підтверджується свідоцтвом про смерть. Згідно Лікарського свідоцтва про смерть № 311 від 24 квітня 2021 року, ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 на території шахти Благодатна в с.Вербки, Павлоградський район, Дніпропетровська область, смерть настала внаслідок нещасного випадку у зв`язку з виробництвом, смертельно травмований на шахті ОСОБА_9 , безпосередня причина смерті: механічна асфіксія, інші уточнені травми грудної клітини, зачеплення, роздавлення, стискування, або защемлення в об`єкті або між об`єктами.

ОСОБА_7 працював гірником очисного забою на Виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління імені Героїв космосу» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля».

Відповідно до запису №15 від 23.04.2021 року в трудовій книжці серії НОМЕР_1 від 17.05.2010 трудові відносини ОСОБА_7 з ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» припинені у зв`язку зі смертю працівника, згідно з наказом № 80-3к від 28.04.2021 року.

Смерть ОСОБА_7 настала в результаті нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, що підтверджується актом форми Н-1/П спеціального розслідування групового нещасного випадку, що стався 23 квітня 2021 року о 12 годині 30 хвилин на Виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління імені Героїв космосу» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», .

Смертю ОСОБА_7 , яка настала в результаті нещасного випадку на виробництві, дружині загиблого ОСОБА_5 та дітям загиблого ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , заподіяно моральну шкоду яка підлягає відшкодуванню Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Павлоградвугілля», виходячи з наступного.

Статтею 3 Конституції України передбачається, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

У статті 16 Конвенції Міжнародної організації праці від 22 червня 1981 року № 155 передбачено, що від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення безпечності робочих місць, механізмів, обладнання та процесів, які перебувають під їхнім контролем, і відсутності загрози здоров`ю з їхнього боку. Від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення відсутності загрози здоров`ю з боку хімічних, фізичних та біологічних речовин й агентів, які перебувають під їхнім контролем, тоді, коли вжито відповідних захисних заходів. Від роботодавців повинно вимагатися надавати у випадках, коли це є необхідним, відповідні захисні одяг і засоби для недопущення настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, загрози виникнення нещасних випадків або шкідливих наслідків для здоров`я.

Право кожного на належні, безпечні і здорові умови праці встановлено частиною 4 статті 43 Конституції України.

Згідно ст.1 Гірничого закону України, шахта - це гірниче підприємство з видобування корисних копалин (вугілля, солей тощо) підземним способом.

Праця шахтарів супроводжується великим ризиком і характеризується низкою особливостей. Оскільки зсуви порід і обвали лишаються частим явищем, відбивання, відкачування, транспортування руди по штреках і штольнях, а також кріпильні роботи пов`язані з небезпекою для здоров`я. Основними виробничими шкідливостями, які характеризують умови праці шахтарів, є несприятливі метеорологічні умови, пил і токсичні гази, шум і вібрація, недостатнє освітлення.

Тобто, робота в шахті є роботою з небезпечними та шкідливими умовами праці, а саме це виробничі процеси та (або) види робіт, що супроводжуються об`єктивними факторами, які створюють загрозу для здоров`я та життя працівників.

У відповідності до ст.4 Закону України «Про охорону праці» державна політика в області охорони праці базується, зокрема, на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці, соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які постраждали від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань.

Відповідно до частини другої статті 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Відповідно до статті 173 КЗпП України, шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч.1 ст.13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці, відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Частиною 3 ст.13 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Відповідно до ч. 1 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Згідно з ч.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених ч. 2 цієї статті.

Відповідно ч.2 ст.1168 ЦК України, моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім`єю.

Рішенням Конституційного Суду України від 08 жовтня 2008 року 20-рп/2008 (справа про страхові виплати), визначено, що саме право громадян на відшкодування моральної шкоди не порушено, оскільки ст.237-1 КЗпП України (для потерпілих) та ст.1167 ЦК України (для членів сімей потерпілих) їм надано право відшкодовувати моральну шкоду за рахунок власника або уповноваженого ним органу (роботодавця).

З аналізу зазначених норм закону вбачається, що право члена сім`ї померлого на відшкодування моральної шкоди у зв`язку зі смертю внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, виникає з настанням юридичного факту смерті та за наявності факту нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, і причинного зв`язку між смертю і нещасним випадком.

При цьому, вина власника не вказана серед юридичних фактів, які входять до юридичного складу, який є підставою правовідносин по відшкодуванню моральної шкоди.

Таким чином, право на відшкодування моральної шкоди, заподіяної смертю особи, виникає у чоловіка (дружини), батьків (усиновлювачів), дітей (усиновлених), а також осіб, які проживали з нею однією сім`єю, з моменту смерті цієї особи.

Нещасний випадок, що стався з чоловіком та батьком позивачів мав місце на робочому місці загиблого ОСОБА_7 , під час виконання останнім трудових обов`язків в небезпечних та шкідливих умовах праці та призвів до його смерті. Нещасний випадок визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом.

Оскільки моральна шкода, завдана дружині та дітям загиблого у зв`язку зі смертю в результаті нещасного випадку на виробництві не відшкодовується ні на підставі Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», ні на підставі Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», ні Правилами відшкодування власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом шкоди, заподіяної працівникові ушкодженням здоров`я, пов`язаним із виконанням ним трудових обов`язків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 1993 року № 427, така моральна шкода за наявності для цього підстав повинна виплачуватись підприємством, де працював загиблий, на підставі статті 1168 ЦК України.

Таким чином, ОСОБА_7 отримав травми на робочому місці під час виконання ним трудових обов`язків на шахті «Благодатна» ВСП ««Шахтоуправління імені Героїв космосу`Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», які призвели до смерті особи, а тому наявні у зв`язку з цим підстави, передбачені ст. 1168 ЦК України, для відшкодування моральної шкоди дружині та дітям загиблого Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Павлоградвугілля».

Отже, ОСОБА_5 , як дружина померлого та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , як діти померлого, відноситься до кола осіб, які мають право на відшкодування моральної шкоди, завданої смертю чоловіка та батька.

Крім того, травми ОСОБА_7 , що призвели до смерті та моральну шкоду дружині та дітям померлого, спричинено з вини відповідача, внаслідок травмування померлого під час виконання ним трудових обов`язків на виробництві в небезпечних та шкідливих умовах праці.

Небезпечні умови праці і стали однією із причин нещасного випадку на виробництві з ОСОБА_7 , який внаслідок отриманих травм помер.

Відповідно до ч. 2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Частинами 3 та 4 статті 23 ЦК України визначено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Як роз`яснено в пункті 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Факт заподіяння моральної шкоди пов`язують не лише зі станом напруженості під впливом сильнодіючого впливу, яким є стрес, а із наявністю втрат фізичного і психічного характеру, які тягнуть за собою порушення нормальних життєвих зв`язків потерпілого, зменшення його суспільної активності, потребують від нього додаткових зусиль для організації життя.

Встановити ціну людського життя, повернути близьку людину неможливо. Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає, і не може бути точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою особи. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз.

Факт моральних страждань у зв`язку зі смертю близької людини є очевидним та навряд чи його потрібно доводити за допомогою якихось спеціальних засобів доказування. Доведення наявності цих страждань, саме по собі, полягає у засадничих поняттях людяності та розумінні основ людського життя, яке державою Україна визнається найвищою соціальною цінністю.

В даному випадку моральної шкоди зазнали двоє дітей загиблого, одному з яких на час смерті батька виповнилося лише 1 рік та 6 місяців, а іншому 5 років.

Що стосується моральної шкоди, завданої меншій дитині, якій на час смерті батька виповнилося лише 1 рік та 6 місяців, то в силу свого віку дитина не усвідомлює, що таке смерть та не розуміє, що сталося з батьком та чого його немає поруч, такі маленькі діти сумують, відчувають, що їм чогось не вистачає.

В навчально-методичному посібнику «Соціально-психологічна підтримка дітей, які переживають батьківську втрату », автор ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , зазначено, що в таких маленьких дітей, через якийсь час образ близького стирається, проте залишається печаль, діти можуть плакати, сумувати.

Так, після смерть батька, дитина постійно просить фотопортрет батька та цілує його, що підтверджується відеозаписом, який долучено до справи.

Коли маленький ОСОБА_12 стане дорослим, то у нього навіть не залишиться спогадів про батька, оскільки перші 1-2 роки життя такі структури мозку як лімбічна система, яка включає гіпокамп та мигдалеподібне тіло та включена у процес зберігання спогадів, розвинена ще не повністю (Матеріал з Вікіпедії - вільної енциклопедії), тобто у ОСОБА_4 не залишиться спогадів про батька у майбутньому та він назавжди позбавлений любові та піклування батька.

Що стосується моральної шкоди, завданої ОСОБА_3 , якому на час смерті батька було 5 років, суд враховує наступне.

ОСОБА_3 назавжди позбавлений батьківського піклування, турботи та любові рідного батька, позбавлений можливості спілкуватися з батьком, що тягне за собою порушення його нормальних життєвих зв`язків, йому важко адаптуватися в школі, дитина відчуває неповноту сім`ї, що впливає на його емоційний стан, викликає самотність та відчуття суму.

Так, після смерті батька дитини почала жалітись на страхи, що слугувало приводом звернутися до лікаря невролога, який 31.05.2021 року діагностував у ОСОБА_3 у психічне порушення - астено-невротичний синдром та призначив лікування, що підтверджується випискою з медичної карти ОСОБА_3 , яка долучена до справи.

В навчально-методичному посібнику «Соціально-психологічна підтримка дітей, які переживають батьківську втрату», автор ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , зазначено, що деструктивний вплив смерті одного з батьків виявляється у формуванні психічних розладів, порушенні адаптації, "капітуляції" перед життєвими фрустраціями. Іншим деструктивним чинником її розвитку є почуття самотності дитини, яке пов`язане з раптово

розірваним зв`язком прив`язаності. Горе є сильним душевним стражданням, глибоким сумом дитини за тим, до кого вона була прив`язана.

Перші уявлення про те, що таке смерть, і страх смерті у дитини виникають приблизно до 5-6 років, дитина, зіткнувшись із проблемою, яку за рівнем свого розвитку не здатна осягнути, опиняється у емоційно складній ситуації та перед низкою загроз.

Після смерті батька, ОСОБА_13 почав малювати малюнки, які викликають у матері ОСОБА_5 страх, на цих малюнках зображено чорне тіло чоловіка, яке лежить в землі (малюнки долучені до позовної заяви).

В науково-практичній літературі зазначено, що помилкове судження батьків, що діти забувають про трагічний випадок. Це не так, адже діти починають говорити, малювати те, що сталося, коли намагаються подолати почуття, що виникли у результаті цієї події. Кольорова гама страху ? чорно-фіолетова. ( ОСОБА_11 . Роль іграшки у ґенезі почуття прив`язаностідитини до реферетних дорослих / М.В. Яцюк. // Науковий вісник. Випуск 9."Розвиток особистості в освітньому процесі: психодіагностика, профілактика, психокорекція та формування" ).

Депресивні прояви є прогнозованим етапом горювання дітей від 5 років. Коли надія на повернення любої рідної людини згасає, виникає почуття відчаю та відсторонення, яке супроводжується як психічним, так і фізичним стражданням. Дитина проявляє ознаки дезорганізованості, прояви хаотичної, імпульсивної поведінки змінюються апатією та відчуженням.

Що стосується моральної шкоди, завданої дружині загиблого ОСОБА_5 , суд приймає до уваги наступне.

Після настання нещасного випадку на виробництві, який призвів до смерті працівника, підприємство Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля»» до цього часу офіційно не повідомило дружину загиблого про смерть чоловіка та не принесло свого вибачення та співчуття втраті чоловіка.

07.06.2021 року від Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на картковий рахунок ОСОБА_5 надійшли кошти у сумі 168 590.00 грн. без призначення платежу.

Наступного дня Курасовій надійшов лист з проханням повернути дані кошти на рахунок Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», оскільки дані кошти є допомогою для інших осіб та були перераховані ОСОБА_8 помилково, на що ОСОБА_8 відмовилась перераховувати кошти Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» без офіційного акту, що дані кошти були виплачені помилково.

Лише 01.07.2021 ОСОБА_5 було надіслано листа, що вищевказані кошти перераховані їй, як фінансова допомога в рахунок відшкодування моральної шкоди.

Вищевказана поведінка Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» та виплата ОСОБА_5 фінансової допомоги в рахунок відшкодування моральної шкоди у розмірі 163090.00 грн., викликала у позивача обурення і біль, що компанія ДТЕК в таку суму оцінює моральну шкоду завдану дружині смертю людини, яка в них працювала та загинула при виконання своїх трудових обов`язків.

Так, після смерті чоловіка, ОСОБА_5 почала відчувати страхи, сильні головні болі, загальмованість, мігрень та втратила сон, що слугувало приводом звернутися до лікаря невролога, який 11.05.2021 року діагностував у неї у психічне порушення - астено-невротичний синдром с диссомничним розладом, посттравматичний синдром у зв`язку зі смертю чоловіка, цефалгію та призначив лікування препаратами, які відносяться до фармакотерапевтичних груп : антипсихотичні засоби, протиепілептичні засоби, парасимпатоміметики, що підтверджується випискою з медичної карти ОСОБА_5 , яка долучена до справи.

ОСОБА_5 відчуває невиліковні душевні страждання, перебуває у постійному стресі через втрату коханого чоловіка, якого любила, смерть чоловіка це подія, яка спустошили її душу, зруйнувала звичний світ і позбавила його радісних фарб, спогади не втішають, а боляче ранять.

Кожного дня, позивач дивіться на своїх дітей, які постійно сумують і плачуть за батьком, що ставить її в безпорадний стан та приносить сильний душевний біль.

ОСОБА_5 важко пояснити дітям, що їхнього батька вже немає і ніколи не буде, на відміну від інших дітей, що батько ніколи не повернеться з роботи та не дістане з кишені цукерок, як це було раніше.

Втрата чоловіка та батька своїх дітей є довічною та не підлягає відновленню, почуття безпорадності та біль утрати приносять ОСОБА_5 особливі страждання.

При визначенні розмиру суми моральної шкоди, суд приймає до уваги частково виплачену відповідачем моральну шкоду сім`ї в розмірі 163090.00 грн., що фактично на кожного члена сім`ї загиблого складає по 54363.33 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що сума коштів, яка має бути відшкодована сім`ї потерпілого за спричинену моральну шкоду повинна скласти по 300000.00 грн. на кожного члена сім`ї.

Відповідно до ст.141 ЦПК України витрати на судовий збір в сумі 13500.00 гривень слід стягнути з відповідача на користь держави.

Керуючись ст.10, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Позов ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах своїх малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи на виробництві - задовольнити частково.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", (, юридична адреса: Україна, 51400, Дніпропетровська обл., місто Павлоград, вулиця Соборна, будинок 76) на користь ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) моральну шкоду у розмірі 300000.00 гривень без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", (, юридична адреса: Україна, 51400, Дніпропетровська обл., місто Павлоград, вулиця Соборна, будинок 76) на користь ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), яка є законним представником та діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 моральну шкоду, завдану ОСОБА_3 у розмірі 300000.00 гривень без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", (, юридична адреса: Україна, 51400, Дніпропетровська обл., місто Павлоград, вулиця Соборна, будинок 76) на користь ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), яка є законним представником та діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 моральну шкоду, завдану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 300000 гривень без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", (, юридична адреса: Україна, 51400, Дніпропетровська обл., місто Павлоград, вулиця Соборна, будинок 76) на користь державив рахунок відшкодування витрат на судовий збір 13500.00 гривень.

У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_5 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст рішення суду складено 08 червня 2022 року.

Суддя: В. О. Головін