дата документу :
Провадження № 2/359/20/2022
Справа № 359/6402/17
УХВАЛА

27 травня 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Муранової-Лесів І.В.,

при секретарі Івковій Д.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Бориспільського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Служба у справах дітей та сім`ї Бориспільської міської ради про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини, -

встановив:

З серпня 2017 року в провадженні Бориспільського міськрайонного суду перебуває вищевказана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 з урахуванням часткової зміни позовних вимог про виключення відомостей про його батьківство з актового запису ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

18 травня 2018 року ухвалою Бориспільського міськрайонного суду у даній справі було задоволено клопотання позивача та призначено судово-генетичну експертизу, проведення якої доручено атестованому судовому експерту Київського міському клінічному бюро судово-медичних експертиз (04141, м.Київ, вул.Докучаєвська, 4) ( т.1 а.с.78-80).

Однак експертиза не була проведена, ухвала суду повернута експертною установою без розгляду з повідомленням, у якому зазначено, що проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації згідно з ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 травня 2018 року по даній цивільній справі неможливо, тому що, незважаючи на неодноразові призначення дати відбору, ОСОБА_2 на відбір зразків крові не з`явилась (т.1 а.с.94).

Після залишення частини позовних вимог без розгляду представник позивача адвокат Васильченко І.Г. наполягала на проведення судово-генетичної експертизи щодо встановлення: чи наявне кровне споріднення між позивачем та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

11 жовтня 2019 року ухвалою Бориспільського міськрайонного суду у даній справі було повторно задоволено клопотання позивача та призначено судово-генетичну експертизу, проведення якої доручено атестованому судовому експерту Київського міському клінічному бюро судово-медичних експертиз (04141, м.Київ, вул.Докучаєвська, 4) ( т.1 а.с.78-80).

Однак, матеріали цивільної справи були повернуті до суду без проведення експертизи через незабезпечення відповідачем явки неповнолітньої дочки для відбору зразків (т.1 а.с.94).

07.09.2020 було поновлено провадження по справі.

16.02.2022 представником позивача подано клопотання про повторне призначення судово-генетичної експертизи, посилаючись на те, що встановлення відсутності кровного споріднення можливо лише в результаті проведення генетичної експертизи, висновок якої не вдалось отримати через вчинення перешкод зі сторони відповідача, яка не забезпечила явку ОСОБА_3 для відібрання біологічних зразків та проведення експертизи.

Згідно з поданим письмовим клопотанням від 27.05.2022 представник позивача адвокат Сацик Р.В. просив проводити призначене на 27.05.2022 судове засідання без участі позивача та його представника, клопотання про призначення судово-генетичної експертизи задовольнити в повному обсязі.

Суд звертає увагу, що питання доцільності призначення судово-генетичної експертизи досліджувалося судом неодноразово, в тому числі визнавалась обов`язковою явка відповідача, яка неодноразово направляла до суду клопотання щодо відкладення судового розгляду у зв`язку з неможливістю її явки, обґрунтовуючи це різними причинами: хворобою, виїздом за межі області на оздоровлення, карантинними заходами.

Суд враховує, що в ході судового розгляду позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Сацик Р.В. позов в частині вимоги про виключення відомостей про батьківство позивача з актового запис про народження меншої дочки ОСОБА_3 підтримали, а також наполягали на проведення судово-генетичної експертизи з урахуванням.

Судом вже двічі виносилась відповідна ухвала про проведення судово-генетичної експертизи, проте відповідач ухилилась від її проведення.

В ході судового розгляду справи позивач ОСОБА_1 надав пояснення, в тому числі будучи допитаним в якості свідка в порядку, визначеному ст.234 ЦПК України, які обґрунтовують наявність підстав оспорювати його батьківство щодо малолітньої доньки відповідачки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідач ОСОБА_4 також в ходу судового розгляду в судовому засіданні позов не визнавала та заперечувала необхідність призначення судової експертизи, посилаючись на стан здоров`я дитини, особливості її психічного розвитку, при цьому висловлювала побоювання, що процедура відбору зразків крові в умовах експертної установи може завдати дитині зайвих переживань, та не виключала, що дочка, не усвідомлюючи того, що має відбуватися, буде чинити супротив.

Такої ж думки притримувався представник відповідача адвокат Черничко В.В..

Разом із цим у призначені судові засідання, в тому числі 04.11.2021, 01.12.2021, 15.02.2022 та 27.05.2022 відповідач ОСОБА_2 повторно не з`явилась, направляла клопотання щодо відкладення судового засідання. Своє чергове клопотання щодо відкладення судового розгляду відповідач мотивує введенням на території України воєнного стану.

Дослідивши подані клопотання та вирішуючи питання щодо призначення судово-генетичної експертизи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом ч.2 цієї статті ці дані встановлюються , зокрема висновками експертів.

Відповідно до вимог ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

В силу вимог ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Встановлено, що для вирішення зазначених в заяві питань, які стосуються предмету спору, потрібні спеціальні знання.

Відповідно до вимог ч.2 ст.136 Сімейного кодексу України саме у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Проте встановлення відсутності кровного споріднення можливо лише в результаті проведення генетичної експертизи.

При цьому суд звертає увагу, що за змістом ч.6 ст.136 Сімейного кодексу України до вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Також суд враховує, що раніше висловлені у даній справі заперечення відповідача та її представника з приводу відсутності підстав проведення експертизи та їх негативних наслідків для дитини сторін, не мають для суду визначального значення, оскільки позивач, як особа, записана батьком малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вправі звернутися до суду і доводити належними і допустимими доказами свої вимоги щодо виключення відомостей з актового запису про народження дитини. Та, з урахуванням принципу змагальності сторін, покладених на сторони рівних обов`язків щодо сприяння суду у своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, наявності затвердженої методики проведення судово-генетичних експертиз, відсутності будь-яких документально підтверджених можливих протипоказань у дитини сторін щодо проведення необхідних маніпуляцій для відібрання біологічних зразків, будь-які раніше висловлені стороною відповідача заперечення щодо проведення експертизи слід визнати необґрунтованими та таким, що не заслуговують на увагу.

Разом із цим, суд наголошує, що висновок генетичної експертизи буде належним і допустимим доказом для доведення або спростування доводів позивача.

У цьому зв`язку слід також вчергове зробити відповідне застереження сторонам, що в силу вимог чт.109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

В зв`язку з призначенням судово-генетичної експертизи, суд вважає можливим та доцільним зупинити провадження у справі на час проведення експертизи, враховуючи, що висновок експерта матиме суттєве значення для подальшого розгляду даної цивільної справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 76, 77, 78, 103, 252 ч. 1 п. 5, 353 ЦПК України, суд -

ухвалив:

1. Призначити по даній цивільній справі судово-генетичну експертизу, проведення якої доручити атестованому судовому експерту Київського міському клінічному бюро судово-медичних експертиз (04141, м.Київ, вул.Докучаєвська, 4).

2. На вирішення експертизи поставити наступні запитання:

1.Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

3. Копію ухвали направити Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи для проведення експертизи.

4. Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову від дачі висновку.

5. Витрати на проведення судової генетичної експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , т. НОМЕР_1 ) зобов`язавши внести оплату за проведення експертизи протягом двох тижнів з моменту надходження повідомлення про отримання рахунку, роз`яснивши, що у разі несплати судової експертизи у встановлений судом строк суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи.

6. Зобов`язати ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , т. НОМЕР_2 ) забезпечити явку неповнолітньої дочки ОСОБА_3 та надання необхідних біологічних зразків для проведення експертизи.

7. Роз`яснити сторонам, що, виходячи із засад змагальності залежно від того, яка сторона ухиляється від проведення експертизи (покладених судом обов`язків), та яке значення експертиза має для цієї сторони, суд може визнати факт, для з`ясування котрого експертиза призначена, встановленим або відмовити у його визнанні.

Зупинити провадження у даній цивільній справі на час проведення експертизи.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду, або через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів, який обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття ухвали суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. В. Муранова-Лесів