Провадження № 2/185/1170/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

31 січня 2022 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.

з участю секретаря судового засідання Таран Н.Ю.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку зі смертю чоловіка та батька, причиною якої є професійне захворювання,

В С Т А Н О В И В:

01 грудня 2021 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулись з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку зі смертю чоловіка та батька, причиною якої є професійне захворювання.

Позиція позивачів

Позивачі посилаються на те, що ОСОБА_4 , який був чоловіком ОСОБА_1 та батьком ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , більше 20 років працював у шкідливих та важких умовах на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», йому було встановлено третю групу інвалідності та 65 відсотків втрати професійної працездатності у зв`язку з професійними захворюваннями. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Згідно довідки міжрайонної профпатологічної МСЕК серії АА № 0000257 від 17 серпня 2021 року наявний причинний зв`язок смерті ОСОБА_4 з професійним захворюванням.

Позивачі просять стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у відшкодування моральної шкоди, завданої смертю близького родича, 120 000 грн на користь кожного з них без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб.

Позовна заява містить клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 08 грудня 2021 року було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Заяви та клопотання відповідача

30 грудня 2021 року надійшла заява представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На думку представника відповідача справа є складною, становить значний суспільний інтерес, оскільки має прецедентний характер , та потребує розгляду у порядку загального позовного провадження.

Зокрема представник відповідача вважає за необхідне призначення по справі судово-психологічної експертизи, витребування первинної медичної документації, копій індивідуальної програми реабілітації інваліда та інших документів.

Також відповідач вважає обов`язковою особисту участь позивачів при розгляді справи.

Крім того від представника відповідача надійшли клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, про визнання обов`язковою участі позивачів при розгляді справи, про витребування додаткових доказів - медичних документів, про призначення судово-психологічної експертизи для підтвердження факту заподіяння позивачам моральної шкоди.

Як передбачено частинами 4, 5 статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є зокрема з`ясування заперечень проти позовних вимог, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті.

Представник відповідача посилається на те, що проведення підготовчого засідання необхідно для вирішення питання щодо витребування додаткових доказів у позивачів, про призначення судово-психологічної експертизи тощо.

За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивачами додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які вони посилаються у позовній заяві, а саме факт тривалої роботи померлого ОСОБА_4 на підприємствах відповідача та наявності причинного зв`язку смерті ОСОБА_4 з професійними захворюваннями.

Відповідачем не обґрунтовано необхідність витребування додаткової медичної документації для повного та всебічного розгляду справи.

Вирішення питання про призначення у справі судово-психологічної експертизи є недоцільним, оскільки позивачами такого клопотання не заявлено. За змістом статті 105 ЦПК України, призначення експертизи не є обов`язковим для встановлення факту заподіяння особі моральної шкоди та визначення її розміру. Спеціальні знання для цього також не потрібні.

За змістом позовної заяви позивачі не бажають брати участь у судовому засіданні, просять розглянути справу за їх відсутності. Позиція позивачів по справі детально викладена у позовній заяві.

Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотань представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, про витребування додаткових доказів, про обов`язкову участь позивачів при розгляді справи, про призначення судово-психологічної експертизи.

Заперечення відповідача

ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає з наступних підстав:

-позивачами не надано відомостей стосовно отримання чи неотримання ОСОБА_4 грошової компенсації за моральну шкоду внаслідок отриманих професійних захворювань,

-до позовної заяви не додано актів огляду МСЕК, які були підставою для складання довідок МСЕК,

-додані до позовної заяви документи не засвідчені належним чином, всі медичні документи стосуються стану здоров`я ОСОБА_4 і не підтверджують моральні переживання позивачів,

-позивачами не надано індивідуальної реабілітаційної програми ОСОБА_4 ,

- ОСОБА_4 укладаючи трудовий договір був повідомлений про важкі та небезпечні умови праці, сама важкість та небезпечність технологічного процесу виробництва на підприємстві відповідача не є достатньою та самостійною підставою для встановлення вини підприємства у отриманні працівником професійних захворювань,

-до позовної заяви не додано доказів на підтвердження зміни психологічного здоров`я, а саме моральних переживань позивачів,

- ОСОБА_4 за життя отримував страхові виплати за рахунок Фонду соціального страхування,

-надані позивачами копія посмертного епікризу та виписка з протоколу (карти) патологоанатомічного обстеження не містять дати складання та печаток закладу.

Фактичні обставини, встановлені судом

Згідно з записами у трудовій книжці ОСОБА_4 (а.с.18-20) він з 1981 по 2005 рік працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах з повним робочим днем у шахті, був звільнений у зв`язку з невідповідністю стану здоров`я виконуваній роботі.

Довідкою МСЕК серії ДНА-02 № 07205 від 11 жовтня 2005 року ОСОБА_4 було встановлено сукупно 65 відсотків втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності (а.с.22).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер (а.с.23).

Згідно з довідкою профпатологічної МСЕК серії АА № 0000257 від 17 серпня 2021 року встановлено причинний зв`язок смерті ОСОБА_4 з професійним захворюванням (а.с.24).

Відповідність цих документів оригіналам завірена належним чином: власноручними підписами позивачів із зазначенням дати засвідчення. У тексті позовної заяви зазначено, що оригінали усіх доданих до заяви документів знаходяться у позивачів. У суду немає підстав сумніватися у достовірності наданих доказів та відповідності копій письмових доказів оригіналам.

Таким чином судом установлено, що смерть ОСОБА_4 настала внаслідок професійних захворювань, які він отримав під час роботи на підприємствах відповідача.

При цьому питання щодо отримання ОСОБА_4 за життя страхових виплат, проходження ним реабілітаційної програми тощо не стосуються до предмету спору, оскільки заявлені позовні вимоги про відшкодування шкоди заподіяної смертю ОСОБА_4 , його дружині та повнолітнім дітям.

Норми права, які застосував суд

Відповідно до положень статті 153 КЗпП України, на всіх підприємствах створюються безпечні і нешкідливі умови праці, забезпечення яких покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці, безпека технологічних процесів, стан засобів захисту, санітарно побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці, на власника покладається обов`язок впровадження сучасних засобів безпеки, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників.

Тобто цивільно-правова відповідальність роботодавця наступає у випадку порушення вимог про безпеку праці.

Згідно з частиною 1 статті 1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Як передбачено частиною 2 статті 1168 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім`єю.

Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок тривалої дії шкідливих факторів на робочому місці ОСОБА_4 отримав професійні захворювання, які спричинили його смерть ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Право на відшкодування моральної шкоди, завданої смертю ОСОБА_4 , мають його дружина ОСОБА_1 (а.с.13), та повнолітні діти ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (а.с.14-16).

Це право позивачів передбачено законом (частиною 2 статті 1168 Цивільного кодексу України) тобто сам факт родинних відносин з померлим ОСОБА_4 є підставою для відшкодування моральної шкоди, завданої його смертю.

Допущене відповідачем порушення права ОСОБА_4 на безпечні та здорові умови праці призвело до виникнення професійних захворювань та смерті останнього, тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем моральної шкоди дружині та дітям померлого.

У зв`язку зі смертю ОСОБА_4 члени його сім`ї та близькі родичі - дружина ОСОБА_1 , син ОСОБА_2 , дочка ОСОБА_3 зазнали душевних страждань, оскільки втратили назавжди близьку людину - чоловіка та батька. Кожний з позивачів окремо переживав свою втрату, відчував душевний біль, нервове напруження, що змінило їх звичне життя.

З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що розмір моральної шкоди, визначений позивачами (120 000 грн на користь кожного з них), відповідає характеру та обсягу моральних страждань, які вони пережили і які переживатимуть надалі через смерть чоловіка та батька.

Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом.

Визначена судом сума моральної шкоди перевищує чотирикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня 2021 року, тому ця сума підлягає стягненню з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Розподіл судових витрат

Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачі звільнені від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивачів до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою (один відсоток розміру задоволених позовних вимог).

Керуючись статтями 264-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Задовольнити частково позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди, завданої смертю чоловіка, 120 000 (сто двадцять тисяч) грн з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_2 у відшкодування моральної шкоди, завданої смертю батька, 120 000 (сто двадцять тисяч) грн з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_3 у відшкодування моральної шкоди, завданої смертю батька, 120 000 (сто двадцять тисяч) грн з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» судовий збір на користь держави в сумі 3600 (три тисячі шістсот) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у Дніпровський апеляційний суд протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

- ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

- ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

- ОСОБА_3 , АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ,

-Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля», 51400 Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Соборна, 76, .

Суддя У.М. Болдирєва