"10" червня 2022 р. Справа № 363/1487/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2022 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Тищенко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгород заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження Вишгородського районного суду Київської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок пожежі.

Разом із позовною заявою від позивача до суду надійшла заява про забезпечення позову, в якій просив накласти арешт шляхом встановлення заборони на відчуження земельної ділянки з кадастровим номером :36:097:1154, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_2 та знаходиться в садовому товаристві « ІНФОРМАЦІЯ_1 », Новосілківської сільської ради, Вишгородського району Київської області, по АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поданої заяви зазначив, що 02.01.2022 року орієнтовно о 01:02 годині у будинку АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці, яка належить ОСОБА_2 сталася пожежа, внаслідок короткого замикання електромережі. Факт пожежі підтверджується актом про пожежу від 02.01.2022 року, складеним комісією у складі співробітників Вишгородського районного управління ГУ ДСНС України у Київській області та довідкою від 05.01.2022 року №01-6/1. В результаті пожежі була нанесена шкода суміжному будинку, який належить позивачу, що встановлено Вишгородським районним управлінням ГУ ДСНС України у Київській області, згідно акта про пожежу від 02.01.2022 року та довідки Вишгородського районного управління ГУ ДСНС України у Київській області від 02.06.2022 року №01-287/1. В результаті пожежі на частині будинку позивача з боку виникнення пожежі були пошкоджені віконні конструкції (розплавилися рами і потріскалося скло), пошкоджений зовнішній шар штукатурки та утеплення стіни, підшивка покрівлі. Згідно звіту про оцінку ринкової вартості права вимоги відшкодування збитку від 06.01.2022 року розмір завданих позивачу збитків було визначено в сумі 171 328,00 гривень. Відповідачу належить на праві приватної власності земельна ділянка площею 0,1045 га кадастровий номер :36:097:1154, що знаходиться в садовому товаристві «Риболов», Новосілківської сільської ради, АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, яку остання має намір відчужити, про що свідчить наявне в мережі Інтернет оголошення про її відчуження. Згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, відповідачу не належить на праві приватної власності інше майно. А тому вважає, що у разі задоволення позову про відшкодування майнової шкоди, завданою пожежею, існує реальна загроза невиконання відповідачем рішення суду, у зв`язку з чим необхідно накласти арешт шляхом встановлення заборони на відчуження належної відповідачу земельної ділянки.

Ознайомившись з матеріалами заяви про забезпечення позову та матеріалами справи, суд прийшов до наступного.

Із аналізу положень ст.ст.149, 153 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи, має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом".

Відповідно ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Відповідно роз`яснень Пленум Верховного Суду України п.4 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову застосовуються, якщо існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; вжиття заходів забезпечення повинно бути доцільним.

При розгляді заяви про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконанню чи утрудненню виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватись лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб або учасників процесу.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог. По суті забезпечення позову є встановленням судом обмежень суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених претензій позивача (заявника). Вжиття заходів забезпечення позову є правом суду, а не його обов`язком. Тому при вирішенні питання щодо заяви про забезпечення позову суд враховує не лише доводи, викладені у відповідній заяві, а й інші наявні матеріали цивільної справи.

Заяву про забезпечення позову обґрунтовано тим, що предметом спору по даній справі є відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок пожежі, яка сталася у будинку АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці, яка належить ОСОБА_2 , внаслідок короткого замикання електромережі та врезультаті якої була нанесена шкода суміжному будинку, який належить позивачу, що встановлено Вишгородським районним управлінням ГУ ДСНС України у Київській області, згідно акта про пожежу від 02.01.2022 року та довідки Вишгородського районного управління ГУ ДСНС України у Київській області від 02.06.2022 року №01-287/1. Відповідачу належить на праві приватної власності виключно земельна ділянка площею 0,1045 га кадастровий номер :36:097:1154, яку остання має намір відчужити, а тому позивач вважає, що у разі задоволення позову про відшкодування майнової шкоди, завданою пожежею, існує реальна загроза невиконання відповідачем рішення суду.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

За змістом правового висновку Верховного суду, викладеного у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №183/5864/17-ц, заява про забезпечення позову повинна бути обґрунтованою, а доводи, викладені в ній свідчити про те, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду у майбутньому.

Таким чином, заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватись лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб або учасників процесу.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 19.02.2021 року по справі № 643/12369/19, враховуючи мету застосування заходів забезпечення позову, якщо їх вжиття щодо нерухомого майна не вимагає обмеження в користуванні ним, для найменшого порушення інтересів відповідача та збереження нерухомого майна обґрунтованою може бути визнана лише заборона відчуження такого нерухомого майна, тобто перешкода у вільному розпорядженню майном, без позбавлення відповідача та інших осіб права користування ним. Арешт майна і заборона на відчуження майна є самостійними видами (способами) забезпечення позову, обидва способи за правовою сутністю обмежують право відповідача розпоряджатися спірним майном, але вони є різними для виконання ухвали про забезпечення позову, тому суттєвого значення у виборі їх застосування немає для вирішення справи та способу забезпечення позову.

Як вбачається з заяви про забезпечення позову, позивач просить накласти арешт шляхом встановлення заборони на відчуження земельної ділянки з кадастровим номером :36:097:1154.

Суд, з урахуванням предмету позову, а також того, що відчуження нерухомого майна у разі задоволення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, вважає за необхідне застосувати заходи забезпечення позову та, враховуючи співмірність та адекватність заходу забезпечення позову, баланс інтересів сторін задовольнити заяву частково та забезпечити позов шляхом заборони відчуження земельної ділянки з кадастровим номером :36:097:1154, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_2 та знаходиться в садовому товаристві « ІНФОРМАЦІЯ_1 », Новосілківської сільської ради, АДРЕСА_1 .

Керуючись статтями 149-153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Забезпечити позов шляхом заборони відчуження земельної ділянки з кадастровим номером :36:097:1154, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_2 та знаходиться в садовому товаристві « ІНФОРМАЦІЯ_1 », Новосілківської сільської ради, Вишгородського району Київської області, по вул. Дачна, 20, до винесення судом остаточного рішення у справі.

В іншій частині заяви відмовити.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_3 ).

Суддя І.Ю. Котлярова