Справа № 175/596/20
Провадження № 2/175/178/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
17 травня 2022 року Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Новік Л.М.
за участю секретаря Варави О.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Слобожанське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Індустріальний відділ державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Деснянський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -
Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Індустріальний відділ державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Деснянський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 16.08.2016 року між ОСОБА_1 (надалі - Позивач), та ОСОБА_2 було укладено Договір позики №16/08/2016, посвідчений Підберезною Н.В., приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу 16.08.2016 року за реєстровим №1145, відповідно до якого він передав Відповідачу в позику 325 000,00 (триста двадцять п`ять тисяч) гривень 00 копійок, що за курсом, погодженим Сторонами на день укладання договору (2500,0грн.=100 доларів США) дорівнювало 13 000,00 (тринадцять тисяч) доларів США за курсом, який встановлений ПАТ КБ «Приватбанк».
Пунктом 3.1 ст. 3 Договору позики передбачено, що сума, визначена в доларовому еквіваленті, є незмінною. Повернення позики здійснюється відповідно до ст.533 Цивільного кодексу України.
Падання грошових коштів Відповідачу підтверджується власноруч написаною ним розпискою від 16.08.2016 року.
Відповідно до п.5.1 ст.5 Договору позики сторони домовилися, що безвідсоткова позика надана Позичальнику на строк 6 (шість) місяців, а саме до 16 лютого 2017 року (шістнадцятого лютого дві тисячі сімнадцятого року).
Згідно п.6.1 ст.6 Договору позики Позичальник (Відповідач) зобов`язується повернути суму позики у готівковій формі, у наступному порядку:
- одноразово (повною сумою п.3.1) у строки встановлені цим договором (шістнадцятого лютого дві тисячі сімнадцятого року): або
рівними частками кожний місяць в строк до шістнадцятого лютого дві тисячі сімнадцятого року; або за графіком погодженому Сторонами: у період з 16 до 20 числа кожного місяця (вересень, жовтень, листопад, грудень, січень) передає грошові кошти у сумі, яка є еквівалентною 500,00 (п`ятсот) доларам США за курсом на день проведення розрахунків, який встановлений ПАТ КБ «Приватбанк», решту суми, яка є еквівалентною 10 500,00 (десять тисяч п`ятсот) доларів США за курсом на день проведення розрахунків повертається шістнадцятого лютого дві тисячі сімнадцятого року.
Зобов`язання Позичальником по поверненню суми позики виконано частково, а саме в сумі 2500 (дві тисячі п`ятсот) доларів США.
У зв`язку з посвідченням Договору іпотеки приватним нотаріусом Підберезною Н.В. 16 серпня 2016 року накладено заборону відчуження зазначеного в договорі майна за реєстровим №1149.
Згідно п.п.3.1-3.2 Договору іпотеки звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється у випадках, передбачених цим договором та відповідно до розділу 5 Закону України «Про іпотеку» на підставі рішення суду, або на підставі виконавчого напису нотаріуса або згідно із застереженням вимог Іпотекодержателя, що містяться в цьому договорі.
Реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до умов цього договору та чинного законодавства України.
Згідно п.4.1 Договору іпотеки звернення стягнення на предмет іпотеки за згодою сторін може бути здійснено у позасудовому порядку, згідно чинного законодавства.
Відповідно до п.4.3 Договору іпотеки Іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності.
У зв`язку з невиконанням відповідачем зобов`язань з Договором позики, він звернувся до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Підберезної Н.В. з метою нотаріального посвідчення Договору про задоволення вимог іпотекодержателя, з умовою про перехід права власності на предмет іпотеки до позивача, як іпотекодержателя за договором.
Проте Постановою приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Підберезної Н.В. від 15.02.2020 було відмовлено в посвідченні договору про задоволення вимог іпотекодержателя у зв`язку з накладенням арешту на все майно ОСОБА_2 та врегулювання питання про звернення стягнення на предмет іпотеки в позасудовому порядку виявилося неможливим.
Відповідно до 4.4.1,4 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.
Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Таким чином, у зв`язку з неможливістю реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем (позивачем) в позасудовому порядку з підстав, які не залежать від позивача та порушення прав позивача на отримання у власність предмету іпотеки, він вимушений звертатися до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності на нього в судовому порядку.
Ухвалою від 11.03.2020 року по справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою від 28.01.2021 року підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.
До початку судового засідання представник позивача, адвокат Тестя А.М. надала заяву в якій позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився з невідомої суду причини.
Представники третіх осіб в судове засідання не з`явилися.
З урахуванням положень ст.ст. 280-282 ЦПК України суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних про права та взаємовідносини сторін для її розгляду по суті, заочно, у відсутності сторін по справі.
Згідно із ч. 2 ст. 247ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що 16.08.2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено Договір позики №16/08/2016, посвідчений Підберезною Н.В., приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу 16.08.2016 року за реєстровим №1145, відповідно до якого ОСОБА_1 передав ОСОБА_2 в позику 325 000,00 (триста двадцять п`ять тисяч) гривень 00 копійок, що за курсом, погодженим сторонами на день укладання договору (2500,0грн.=100 доларів США) дорівнювало 13 000,00 (тринадцять тисяч) доларів США за курсом, який встановлений ПАТ КБ «Приватбанк». Сума, визначена в доларовому еквіваленті, є незмінною. Повернення позики здійснюється відповідно до ст.533 Цивільного кодексу України. Строк позики складає шість місяців , а саме до 16.02.2017 року.
Факт отримання ОСОБА_2 грошових коштів за договором позики підтверджується копією розписки від 16.02.2016 року (а.с.157).
Пунктом 1.6. Договору іпотеки визначено, що: предметом іпотеки є житловий будинок АДРЕСА_1 , який належить Іпотекодавцю на праві власності, на підставі договору купівлі-проваджу житлового будинку, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Рудкевичем Є.В. 28 квітня 2015 року за №1729.
Пунктом 3.1 договору іпотеки сторони вирішили, що звернення стягнення на предмет іпотеки буде здійснено шляхом позасудового врегулювання на підставі цього застереження про задоволення вимог іпотеко держателя. Застереження про задоволення вимог іпотеко держателя, яке вважається та має силу договору про задоволення вимог згідно зі ст. 36 Закону України "Про іпотеку". (п.4 договору).
Постановою приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Підберезної Н.В. від 15.02.2020 було відмовлено в посвідченні договору про задоволення вимог іпотекодержателя у зв`язку з накладенням арешту на все майно ОСОБА_2 та роз`яснено право звернутися до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Відповідно до ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподаткованого мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Відповідно до ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.
Факт виконання позивачем умов договору позики підтверджується матеріалами справи.
Спосіб захисту цивільного права чи інтересу - це дії, які спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Спосіб захисту цивільного права чи інтересу має бути доступним та ефективним.
Способи захисту цивільного права чи інтересу можуть бути судові (стаття 16 Цивільного кодексу та позасудові (статті 17-19 ЦК України).
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
Згідно з частинами шостою та сьомою статті 3 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/ії виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки;
пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.
Відповідно до статей 12 і 33 Закону України "Про іпотеку" (далі Закон), одним зі способів захисту прав та інтересів іпотекодержателя є звернення стягнення на предмет іпотеки.
Підставами звернення стягнення на предмет іпотеки є: рішення суду, виконавчий напис нотаріуса або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (частина третя статті 33 Закону).
Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідного застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, є (частина третя статті 36 Закону): 1) передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 Закону; 2) право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 Закону.
У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки (частина перша статті 33 цього Закону).
Сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки (частина перша статті 36 Закону).
Частина перша статті 626 ЦК України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до статті 6 цього кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).
Статтею 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Як вбачається із матеріалів справи, укладеним 16 серпня 2016 року договором іпотеки передбачено іпотечне застереження визначене частиною третьою статті 36 Закону України "Про іпотеку" двома способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки, проте у реалізації такого права позивачу приватним нотаріусом було відмовлено, з підстав, які не залежали від волі та дій позивача, а тому позивач набув право на звернення до суду за захистом свого порушеного права з вимогою про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Оцінивши наведені обставини справи у відповідності з вимогами ст.12 ЦПК України, суд дійшов висновку про задоволення позову та захисту його права у обраний позивачем спосіб, оскільки наявність істотних перешкод для іпотекодержателя у реалізації позасудового способу звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі іпотечного застереження позивач обґрунтовував, а також враховуючи наявність пріоритетного право позивача іпотекодержателя перед іншими особами, права чи вимоги яких зареєстровані вже після державної реєстрації даної іпотеки.
Оскільки позовні вимоги позивача задоволені, а ним при зверненні до суду сплачений судовий збір у розмірі 1430,00 грн., то у порядку передбаченому ст. 141 ЦПК України він підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 549, 610, 611, 626, 628, 629 ЦК України, 4, 5, 12-13, 76, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Індустріальний відділ державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Деснянський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 1430,00 грн.
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Л.М. Новік