КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №757/233/21 Головуючий у І інстанції - Габрись О.М.
апеляційне провадження №22-ц/824/1193/2022 Доповідач у ІІ інстанції - Гуль В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Гуля В.В.,

суддів Матвієнко Ю.О., Мельника Я.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 08 червня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Розетка.УА» про захист прав споживачів,-

встановив:

У січні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача ТОВ «Розетка.УА» про стягнення коштів у розмірі 8 999 грн. 00 коп., сплачених позивачем за товар неналежної якості та відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 500 грн. 00 коп.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 19.11.2020 року через Інтернет-магазин Rozetka , за посиланням www.rozetka.com.ua , який належить ТОВ «Розетка.УА», позивачем був замовлений телевізор Xiaomi Mi LED TV 4S 43 UHD 4K L43M5-5ARU, вартістю 8 999 грн. 00 коп., який було доставлено 21.11.2020 року у проміжок часу з 11-00 год. до 12-00 год. службою доставки Rozetka фірмовим автобусом за адресою: м. Київ, вул. Анни Ахматової, 22.

Під час отримання товару останній був оглянутий позивачем та не було виявлено ніяких візуальних фізичних ушкоджень. Розпакувавши вдома телевізор, позивач вирішив підключити його та перевірити працездатність, однак при включенні до електроживлення 220V на екрані телевізора яскравим світлом проявився дефект матриці екрана, від центру правого краю рамки у напрямку до центру екрана проходила явна павутина тріщин, через що губилася значна частина цілісної картинки, яка відображається екраном телевізора, тобто дефект проявився під екраном телевізора всередині, безпосередньо на самій матриці, що неможливо було помітити при огляді товару з рук перевізника.

Позивач зателефонував в службу підтримки і створив заявку на повернення товару та отримав листа від представника служби підтримки Rozetka з пропозицією відправити в електронному вигляді фото упаковки товару та фото пошкоджень, фото шильдіка і фото товарного чеку, що і було зроблено позивачем. 23.11.2020 року позивач доставив телевізор в сервісний центр Rozetka за адресою: м. Київ, вул. Михайла Гришка, 2А, ТЦ «Алладін» та пред`явив менеджеру розрахунковий документ, акт надання послуг та договір доручення про придбання товару і гарантійний іменний талон Rozetka, а також передав коробку з упакованим телевізором та всіма документами.

Під час прийому телевізора співробітник сервісного центру здійснив візуальний огляд телевізора та підтвердив, що ніяких видимих фізичних ушкоджень він має, тобто повністю зберіг товарний вигляд, проте при включенні даного телевізора було виявлено ту саму проблему у вигляді павутини тріщин з центру правого краю рамки, після чого менеджер зробив фото на власний телефон для підтвердження дефектів та одночасно повідомив про те, що вони не мають права приймати рішення щодо повернення товару з такими дефектами, у зв`язку з чим співробітник сервісного центру склав акт прийому товару на експертизу з печаткою керівника сервісного відділу інтернет-магазину Rozetka, відповідно до якого візуальних зовнішніх пошкоджень товару немає, але є тріщина на матриці з правого боку 10-15 см від нижнього кута біля рамки.

Після чого позивача було повідомлено про необхідність чекати протягом двох тижнів рішення експертизи для виявлення причин дефекту телевізора. 15.12.2020 року позивачем було отримано лист від ФОП « ОСОБА_2 » з повідомленням про відмову розривати договір про купівлю-продаж телевізора та повертати сплачені за товар грошові кошти, посилаючись на норми ЦК України, згідно з якими всі дефекти та пошкодження, що проявились у телевізора, цілком та повністю покладають відповідальність на нього як на покупця та споживача з моменту огляду товару, сплати за нього грошових коштів і отримання товару в своє розпорядження. 16.12.2020 року позивачем на ім`я ОСОБА_2 було направлено лист із запереченнями щодо прийнятого ним рішення та обґрунтованими вимогами. Разом з тим, відповіді позивач не отримав, у зв`язку з чим, позивач, керуючись положеннями ст. 8, 14, 17, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» звернувся до суду за захистом своїх прав.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 08 червня 2021 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на його незаконність, необґрунтованість, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити.

В обгрунтування апеляційної скарги вказує, що при огляді товару ним на працівником інтернет магазину не було виявлено жодних пошкоджень, окрім того вказує, що автомобіль який здійснював доставку товару не обладнано електроживленням з напругою 220 V, що не дало можливості повного огляду товару, тобто відповідачем не було надано умов та можливості перевірити працездатність товару та виявити недоліки. Вважає, що є всі підстави для задоволення його позову, викладені у позовній заяві.

Зазначає, що між отриманням товару і його зверненням про виявлені недоліки товару минула одна година, тобто відразу як він заніс товар і мав змогу перевірити.

Щодо вм`ятини на упаковочній коробці зазначає, що вона не має відношення до пошкодження телевізора, адже на фото чітко видно, що дана вм`ятина незначна і до одного сантиметру глибиною, а телевізор не прилягає до самої коробки. Вказує, що даний факт зазначений відповідачем не містить жодного причинно-наслідкового обґрунтування зв`язку вм`ятини коробки з пошкодженням телевізора.

Наполягає, що це істотні недоліки, що виникли з вини виробника і підлягають усуненню відповідно до п.13 Порядку гарантійного ремонту або гарантійної заміни технічно складних побутових товарів. Затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2002 року № 506 «Про затвердження Порядку гарантійного ремонту або гарантійної заміни технічно складних побутових товарів» зобов`язаний організувати у триденний термін із дня одержання письмової заяви споживача.

Вказує, що у випадку встановлення недоліків товару, на який надана гарантія щодо якості, як у справі, що розглядається, існує презумпція вини постачальника (виробника). У такому випадку для звільнення себе від відповідальності саме постачальник (виробник) повинен довести, що дефекти виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу.

Від Товариства з обмеженою відповідальністю «Розетка.УА» надійшов відзив, в якому зазначає наступне. Вказує, що позивач не заперечує факт, що коробка в якій перевозили товар має вм`ятину і що пошкодження пакування та місце наявних пошкоджень у товару співпадають, однак цей дефект, як і будь-які інші не були зафіксовані в момент отримання товару від перевізника.

Вказує, що позивачем не зазначено об`єктивних причин неможливості виявлення та повідомлення продавця про недоліки в момент отримання товару від перевізника шляхом підключення товару до мережі електроенергії.

Вказують, що приписами ст.678 ЦК України наділяють покупця правом відмовитись від товару і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми, однак, останній це не зробив, прийняв товар належної якості, зауважень не надав.

Зазначає, що з моменту передачі постачальником та прийняття покупцем товару, постачальник не несе будь-якої відповідальності за недоліки товару, якщо вони виникли після його передачі покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару.

Посилається на те, що обов`язок доведення обставин на які посилається сторона покладено на цю сторону. Проте позивачем не доведено жодними належними доказами наявність чіткого причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та недоліками, які були виявлені позивачем.

Враховуючи викладене просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч.1. ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 19.11.2020 року в інтернет-магазині Rozetka , за посиланням www.rozetka.com.ua , який належить ТОВ «Розетка.УА», позивач ОСОБА_1 замовив телевізор Xiaomi Mi LED TV 4S 43 UHD 4K L43M5-5ARU.

Вартість придбаного телевізор Xiaomi Mi LED TV 4S 43 UHD 4K L43M5-5ARU становить 8 999 грн.00 коп., яка була сплачена позивачем на користь відповідача, що підтверджується видатковою накладною та відповідно до акту надання послуг № СФ13443702 від 20.11.2020 товар був отриманий позивачем.

Згідно з гарантійним талоном від 20.11.2020 року термін гарантії телевізору Xiaomi Mi LED TV 4S 43 UHD 4K L43M5-5ARU складає 12 місяців.

Відповідно до акту прийому товару на експертизу № РО30269273 від 23.11.2020 року позивач звернувся до відповідача у зв`язку з виявленням недоліків в придбаному товарі, а саме тріщина на матриці з правого боку 10-15 см від нижнього кута біля рамки. При доставці товар був оглянутий позивачем з кур`єром, візуально все було нормально, але забравши товар додому було виявлено пошкодження, клієнт набрав колцентр в той же день. Після отримання товару та дзвінком в колцентрі минула 1 година, зовнішній вигляд при прийомі товару: тріщина на матриці, товар у заводській плівці, корпус цілий.

Листом за підписом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 від 08.12.2020 року позивача ОСОБА_3 було повідомлено, що єдиною підставою для розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми або заміни товару на аналогічний є наявність істотного недоліку у відповідності до ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів» та відповідно обов`язок продавця довести факт виникнення недоліків товару після його передання покупцеві (якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару) покладається на нього у випадку, коли такі недоліки не є очевидними, на фото, зроблених позивачем недоліки товару є очевидними та в такому випадку позивач мав можливість виявити ці недоліки і відмовитися від укладення договору або укласти його на інших умовах, у зв`язку з чим вимоги не можуть бути задоволені.

16.12.2020 року та 21.12.2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 із заявами про обмін придбаного ним телевізора Xiaomi Mi LED TV 4S 43 UHD 4K L43M5-5ARU на іншій в розумний строк або повернути сплачені за нього грошові кошти, оскільки в порушення ч. 14 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів» не було забезпечено проведення експертизи та доказів, що недоліки телевізора, на які він вказував, виникли внаслідок механічного пошкодження.

Листом за підписом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 від 11.01.2021 року позивачу ОСОБА_1 було відмовлено в обміні придбаного товару на інший та поверненні сплачених грошових коштів, оскільки 23.11.2020 року складено акт прийому товару на сервісне обслуговування № РОЗО269273, в якому зазначено зовнішній вигляд та недоліки товару та відповідно до якого зовнішній вигляд товару не збережено, а тому підстав про розірвання договору та повернення сплаченої суми за товар не має.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд виходив з того, що умовою відповідальності продавця за недоліки товару є виникнення цих недоліків до моменту передання товару покупцеві. Залежність настання відповідальності продавця від моменту виникнення недоліків пояснюється тим, що за загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 668 ЦК України, до моменту передання товару ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження товару несе продавець. При виявленні недоліків товару після переходу до покупця ризику його випадкового знищення або випадкового пошкодження саме на нього (покупця) покладається обов`язок доведення того, що недоліки виникли до передання йому товару.

Згідно з ч. 2 ст. 679 ЦК України якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили.

Якщо на товар встановлено гарантійний строк, покупець має право пред`явити вимогу у зв`язку з недоліками товару, які були виявлені протягом цього строку (ч. 3 ст. 680 ЦК України).

Встановлений ч. 2 ст. 679 ЦК України обов`язок продавця довести факт виникнення недоліків товару після його передання покупцеві (якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару) покладається на нього у випадку, коли такі недоліки не є очевидними, оскільки в такому випадку покупець має можливість виявити ці недоліки і відмовитися від укладення договору або укласти його на інших умовах. Якщо ж покупець, маючи реальну можливість оглянути товар і виявити у ньому очевидні дефекти, не скористався цим правом до передання йому товару, а виявив їх після такого передання, то тягар доведення відповідно до ч. 1 ст. 679 ЦК України покладається на нього (позиція Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладена у постанові від 28 лютого 2018 року у справі № 215/46/16-ц).

Як встановлено судом, отримавши від перевізника замовлений в інтернет-магазині Rozetka товар Xiaomi Mi LED TV 4S 43 UHD 4K L43M5-5ARU, жодних зауважень стосовно отриманого товару, його якості та комплектності, безпеки, демонстрації безпечного та правильного його використання та(або) зауважень з приводу ненадання або надання покупцеві неповної інформації позивачем не було заявлено.

Крім того, не було зазначено позивачем під час придбання товару і зауважень щодо не проведення його огляду і перевірки, коли позивач мав об`єктивну можливість самостійно оглянути придбаний товар, перевірити його комплектність та якість роботи та прийняти рішення про придбання товару або відмовитись від його покупки.

При цьому, представниками продавця 23.11.2019 року було здійснено огляд товару та складено акт прийому товару на експертизу № РОЗО269273, відповідно до якого при зовнішньому огляді виявлено тріщину на матриці, товар у заводській плівці, корпус цілий.

Враховуючи, що телевізор був доставлений та переданий позивачу, який в свою чергу оплатив вартість товару та позивачем належних та допустимих доказів, що недоліки товару виникли до передання йому телевізора, суду не надано, тому заявлені позивачем вимоги про стягнення коштів у розмірі 8 999 грн. 00 коп., сплачених позивачем за товар неналежної якості не підлягають задоволенню.

Відмовляючи в задоволенні позову в іншій частині, суд зазначив, що у спорах про захист прав споживачів чинне цивільне законодавство передбачає відшкодування моральної шкоди у тих випадках, якщо її заподіяння було небезпечне для життя і здоров`я людини.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом України у справі 6-1575цс16 від 09.11.2016 року.

Таким чином, законом передбачено право споживача на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції) тільки за умови, що така шкода - це завдані внаслідок дефекту в продукції каліцтво, інше ушкодження здоров`я або смерть у зв`язку з придбанням товару неналежної якості.

Позивачем не надано, а матеріали справи не містять жодних належних і допустимих доказів про наявність підстав для відшкодування судом моральної шкоди.

Такий висновок суду відповідає обставинам справи та вимогам закону виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 22 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб.

Частиною другою статті 678 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що у разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виконавця: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар

Відповідно до статті 673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети.

Згідно з частиною першою статті 668 ЦК України ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження товару переходить до покупця з моменту передання йому товару, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною першою статті 679 ЦК України передбачено, що продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту.

Отже, умовою відповідальності продавця за недоліки товару є виникнення цих недоліків до моменту передання товару покупцеві. Залежність настання відповідальності продавця від моменту виникнення недоліків пояснюється тим, що за загальним правилом, встановленим частиною першою статті 668 ЦК України, до моменту передання товару ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження товару несе продавець. При виявленні недоліків товару після переходу до покупця ризику його випадкового знищення або випадкового пошкодження саме на нього покладається обов`язок доведення того, що недоліки виникли до передання йому товару.

Згідно з частиною другою статті 679 ЦК України, якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили.

За змістом наведеної правової норми у випадку існування гарантії щодо якості товару обов`язок доведення обставин, що звільняють продавця від відповідальності, покладається на нього.

Визначення поняття гарантії якості товару міститься у частині першій статті 675 ЦК України, якою передбачено, що товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу.

Під гарантією якості товару слід розуміти ручання продавця про відсутність у товарі в момент його передачі або в інший момент, встановлений у договорі, недоліків по якості товару, що знижують його вартість або не дозволяють використовувати відповідно до мети, передбаченої договором. За загальним правилом, товар повинен відповідати вимогам по якості у момент його передачі від продавця до покупця. Це означає, що наслідки, які встановлені законодавством, зокрема вищенаведеними частиною другою статті 678 ЦК України тачастиною першою статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів», при реалізації продавцем неякісної продукції настають у випадку, коли недоліки товару мали місце на час його передання покупцеві, але не були і не могли бути виявлені останнім у момент передання. Тобто вказані недоліки стосуються експлуатаційних (споживчих) властивостей товару і не пов`язані з його механічним пошкодженням, які можна виявити шляхом візуального огляду.

Зазначене узгоджується також з положеннями пункту 18 Порядку гарантійного ремонту (обслуговування) або гарантійної заміни технічно складних побутових товарів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2002 року № 506, згідно з яким на гарантійне обслуговування приймається товар за наявності експлуатаційних документів, пломб виробника або виконавця на товарі, якщо це передбачено експлуатаційним документом, відсутності пошкоджень товару, які могли викликати несправність, за умови дотримання вимог експлуатаційного документа щодо правил зберігання, введення в експлуатацію та використання товару за призначенням. У разі виходу товару з ладу з вини споживача (невиконання правил експлуатації), відсутності передбачених експлуатаційними документами пломб, гарантійного талона споживач втрачає право на гарантійне обслуговування.

Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку про те, що встановлений частиною другою статті 679 ЦК України обов`язок продавця довести факт виникнення недоліків товару після його передання покупцеві (якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару) покладається на нього у випадку, коли такі недоліки не є очевидними, оскільки в такому випадку покупець має можливість виявити ці недоліки і відмовитися від укладення договору або укласти його на інших умовах. Якщо ж покупець, маючи реальну можливість оглянути товар і виявити у ньому очевидні дефекти, не скористався цим правом до передання йому товару, а виявив їх після такого передання, то тягар доведення відповідно до частини першої статті 679 ЦК України покладається на нього.

Отже, правове значення для правильного вирішення цієї справи має не факт наявності чи відсутності наданої продавцем гарантії щодо якості товару, а час (момент) виявлення покупцем недоліків товару - до чи після його передання покупцеві.

У цій справі судом встановлено, що недоліки, які виявив позивач у придбаному ним телевізорі, були очевидними і полягали в виявленні недоліків в придбаному товарі, а саме тріщина на матриці з правого боку 10-15 см від нижнього кута біля рамки. У позивача не було об`єктивних перешкод для огляду товару перед його отриманням за адресою доставки та виявлення вказаних недоліків.

За обставинами справи, недоліки були виявлені позивачем після передання йому придбаного телевізору і транспортування його власними силами до місця свого проживання.

Належних і допустимих доказів того, що недоліки товару виникли до передання його покупцеві, позивач суду не надав.

Позивач визнав, що в момент отримання товар оглядався жодних пошкоджень товару чи пакування не виявлено, акту фіксації пошкоджень вантажу не складено, відео розпаковки товару з боку позивача не надано.

Позивач не заперечує факт, що коробка, в якій перевозили товар має вм`ятину. Пошкодження пакування та місце наявних пошкоджень у товару співпадають, однак цей дефект, як і будь-який інший не зафіксовано в момент отримання товару від перевізника. Як зазначає Позивач, недоліки товару виявлено після прийняття товару через 1 годину, що унеможливлює встановити характер дій з боку Позивача по використанню зберіганню та переміщенню товару.

Позивачем не зазначено об`єктивних причин неможливості виявлення та повідомлення продавця про недоліки в момент отримання від перевізника, останній має законні права в повній мірі перевірити товар засвідчити його належну якість, а вже потім отримувати його, не бажання Позивача здійснити перевірку шляхом підключення до мережі 220V не є доказом вини Відповідача. Позивач мав право відмовитись від договору купівлі-продажу, до моменту отримання товару, у випадку порушення Відповідачем його прав керуючись приписами статті 678 ЦК України.

Доводи апеляційної скарги вказаних висновків не спростовують.

Інші аргументи апеляційної скарги на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції не впливають, його висновків не спростовують.

Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободзобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року № 63566/00 "Проніна проти України (Pronina v. Ukraine)", § 23).

Рішення у справі постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

В частині відмови у задоволених вимог про стягнення моральної шкоди апеляційна скарга доводів не містить.

Керуючись ст.ст.7,367,369,374,376,381,382,389 ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Печерського районного суду міста Києва від 08 червня 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, окрім випадків, передбачених ч.3 ст.389 ЦПК України.

Суддя-доповідач В.В. Гуль

Судді Я.С. Мельник

Ю.О. Матвієнко