Провадження № 2/750/388/22
У Х В А Л А
02 лютого 2022 року м. Чернігів
Деснянський районний суд міста Чернігова у складі:
Головуючого судді Требух Н.В.
За участі секретаря судового засідання Галета Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Стрілецька Набережна» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
встановив
Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідача. Ухвалою від 31 грудня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження по справі та призначено судовий розгляд на 02 лютого 2022 року.
24 січня 2022 року через канцелярію суду надійшла заява представника відповідача адвоката Блохіної Н.В. про відвід головуючій судді Требух Н.В. Відвід судді мотивований тим, що суддя та відповідач є сусідами, проживають у сусідніх секціях будинку та суддя також пов`язана відносинами з ТОВ «Стрілецька Набережна». Тому відповідач не довіряє суду, у нього є сумніви в неупередженості та об`єктивності головуючої судді Требух Н.В. при розгляді даної справи.
В судове засідання сторони не з`явились.
Фіксування судового засідання не здійснювалось.
Розглянувши заяву представника відповідача про відвід головуючій судді, суд приходить до наступного висновку.
Підстави для відводу судді визначені статтею 36 ЦПК України, зокрема і у тому випадку, коли є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Частиною 2 ст. 40 ЦПК України визначено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.
Під час розгляду відводу головуючій судді встановлено, що суддя дійсно проживає в сусідній з відповідачем секції будинку, який також перебуває в обслуговуванні ТОВ «Стрілецька Набережна»
У «Основних принципах незалежності судових органів» зазначено що «Судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів і відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонуки, тиску, погроз або втручання, прямого чи непрямого, з будь-якого боку і з яких би то не було причин». Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Бельгії» від 1.10.1982 р., «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984р.). Об`єктивний критерій безсторонності полягає у тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність суддів (приміром, легітимність складу суду). Другий критерій - це критерій суб`єктивної безсторонності, тобто відсутність упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом, існує презумпція особистої безсторонності суддів доти, доки не доведено інше. Неупереджений суддя складає свою думку у справі на підставі об`єктивних фактів, а не особистих почуттів та схильностей, тобто неупереджено, об`єктивно, справедливо.
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.
Таким чином розгляд головуючою суддею даної справи може викликати сумнів у неупередженості та об`єктивності судді. Право позивача на справедливий суд закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.
Тому, з метою уникнення у сторін сумнівів у незалежності, неупередженості або об`єктивності головуючої судді у даній справі, з метою дотримання учасниками процесу своїх процесуальних прав, виходячи з морально-етичних міркувань на підставі п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, необхідно задовольнити заяву представника відповідача адвоката Блохіної Н.В. про відвід головуючій судді Требух Н.В.
Частиною 1 ст. 41 ЦПК України передбачено, що у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею який визначається в порядку встановленому статтею 33 цього Кодексу.
Керуючись ст. 36, 39, 40, 41 ЦПК України, суд, -
Ухвалив:
Заяву представника відповідача адвоката Блохіної Н.В. про відвід головуючій судді Требух Н.В. задовольнити.
Ухвала не оскаржується.

Суддя Н.В.Требух