08.06.2022 Єдиний унікальний № 375/929/16-ц
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 червня 2022 року м. Миронівка
Провадження № 2/371/279/22
Миронівський районний суд Київської області в складі :
головуючого судді Капшук Л.О.,
секретаря судових засідань Марусич А.Ю.,
розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Скоробагатько В.Д., Житньогірська сільська рада Рокитнянського району Київської області, про часткове розірвання договору довічного утримання, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та зустрічним позовм ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, заборону вчинення дій, які можуть порушити право власності,
В провадженні Миронівського районного суду Київської області знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Скоробагатько В.Д., Житньогірська сільська рада Рокитнянського району Київської області, про часткове розірвання договору довічного утримання, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, заборону вчинення дій, які можуть порушити право власності.
Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 11 жовтня 2021 року справу прийнято до провадження як таку, що надійшла з іншого суду.
Справа перебуває на стадії підготовчого провадження, у справі призначено підготовче судове засідання.
Учасники справи в підготовче судове засідання не з?явилися, про день, час та місце проведення підготовчого засідання були повідомлені належним чином.
До початку підготовчого засідання до суду від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Божка М.І. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Клопотання обґрунтоване неможливістю прибути до суду через хворобу.
Відповідач ОСОБА_2 та його представник адвокат Бусол О.Ю. в підготовче засідання в приміщення Миронівського районного суду Київської області на призначений час о 15-00 годині 8 червня 2022 року не з?явилися, запрошення для проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції через Веб-сервіс ВКЗ за допомогою програмного забезпечення «EasyCon поза межами приміщення суду, що направлялося від суду о 15-00 годині 8 червня 2022 року не прийняли. З робочого комп?ютера, що знаходиться в залі судових засідань № 1 Миронівського районного суду Київської області, з якого здійснювалося запрошення для проведення відеоконференції, за допопомогою знімку PrintScr зафіксовано, що учасники відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_4 знаходилися в OFF-line режимі.
За правилами частини 2 статті 247 ЦПК України, за умов неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
До початку підготовчого засідання, 18 листопада 2021 року, від відповідача за первинним позовом ОСОБА_2 надійшло клопотання про залишення позову без розгляду, в якій він просив залишити без розгляду позов позивача ОСОБА_1 від 19 грудня 2017 року та вирішити питання про розподіл судових витрат між сторонами.
На обґрунтування своїх вимог про залишення позову без розгляду відповідач зазначив, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам статей 175 та 177 ЦПК України.
Зокрема, в ній не зазначено реєстраційного номеру облікової картки платника податків або номеру паспорта позивачки та інших учасників, відомі їм адреси електронної пошти; зміст позовних вимог щодо кожного з співвідповідачів (не викладено змісту позовних вимог до ОСОБА_3 ); спосіб захисту прав шляхом скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно та визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку серії КИ № 099754 від 27 квітня 2004 року суперечить закону; не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини; відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач понесла та очікує понести у зв?язку із розглядом справи; не надано підтвердження позивачки про те, що нею не подано іншого позову до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; не зазначено ціни позову; не сплачено судовий збір у визначеному законом розмірі.
Вирішуючи зазначене клопотання, суд зазначає, що процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов?язків суб?єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.
Підстави для залишення позову без розгляду визначені у статті 257 ЦПК України.
Зокрема, пунктом 8 частини 1 статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк .
Тобто, вирішенню питання про залишення заяви без розгляду має передувати процес з?ясування наявності недоліків позовної заяви, надання строку для їх усунення чи можливості їх усунення на стадії підготовчого провадження.
Разом з цим надто суворе дотримання судом правил процесуального законодавства свідчить про надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства, оскільки застосовані судом обмеження не повинні обмежувати чи зменшувати право доступу до суду таким чином або до такої міри, що порушується сама сутність права. Надмірний формалізм під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суперечить принципу верховенства права, завданням цивільного судочинства та порушує, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, право на доступ до суду.
Суд вважає, що інформація про реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер паспорта позивачки та інших учасників наявні в матеріалах справи у виді копій документів (паспорту та довідки про присвоєння ІПН), адреси електронної пошти зазначаються за умови обізнаності про них сторони, яка подає позовну заяву, і не є обов?язковим реквізитом позовної заяви. Також недоліки у виді відсутності підтвердження позивачки про те, що нею не подано іншого позову до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, можуть бути усунуті на стадії проведення підготовчого провадження.
Щодо доводів заяви про невідповідність змісту позовних вимог та обраних позивачем способів захисту своїх прав, та не зазначення ціни позову, суд зазначає, що визначення предмета та підстав спору, способу захисту є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов?язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Позивачкою заявлені вимоги немайнового характеру, а тому вони не підлягають вартісній оцінці. Тому зазначення ціни позову у позовній заяві не вимагається.
Щодо доводів про те, що позивачем не викладено обставин, якими вона обґрунтовує свої вимоги та не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини; відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач понесла та очікує понести у зв?язку із розглядом справи, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Нормами процесуального права визначено, що кожна сторона самостійно визначає обсяг доказів, які вона надає суду у підтвердження своїх позовних вимог та заперечень, а оцінка достатності наданих доказів судом здійснюється під час судового розгляду, а не на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.
За таких обставин, суд не має правових підстав для залишення позову без розгляду у зв?язку із ненаданням доказів, що підтверджують обставини, якими обґрунтовано вимоги.
Дослідження доказів, якими обґрунтовано позовні вимоги, та надання їм оцінки не може відбуватися судом в порушення статті 229 ЦПК України на стадії прийняття позовної заяви до розгляду.
Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.
Підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з?ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова частина судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.
За час перебування справи в провадженні судів відповідач ОСОБА_2 неодноразово звертався з заявами про залишення позову без розгляду в зв?язку з недоліками позовної заяви позивачки від 19 грудня 2017 року. В обґрунтування зазначав одні і ті ж підстави для залишення позову без розгляду. Вказані обставини були предметом розгляду в Апеляційному суді Київської області про що було постановлено ухвалу від 5 червня 2018 року (а.с. 225-229, том 3).
Суд апеляційної інстанції під час перевірки обставин, викладених у заяві відповідача про залишення без розгляду позову від 19 грудня 2017 року, дійшов висновків, що позивачкою виконано вимоги щодо усунення недоліків позовної заяви, позовна заява від 19 грудня 2017 року є обґрунтованою, подана в письмовій формі, підписана представником позивача, в ній викладено вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування. Перевірено та визнано належною та достатньою сплату судового збору за подачу позовної заяви.
Відповідно до правила частини 4 статті 182 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
За таких обставин клопотання про залишення без розгляду позовної заяви від 19 грудня 2021 року задоволенню не підлягає.
Також, до початку підготовчого засідання 24 грудня 2012 року від ОСОБА_2 надійшло клопотання про приєднання до матеріалів справи письмових доказів, у якому він просив приєднати до матеріалів справи, як письмові докази, фіскальні чеки Украпошти за 2018 2021 роки, які додатково засвідчують факт виконання ним договору довічного утримання, укладеного 8 грудня 2003 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Дослідивши подане представником позивача клопотання, суд зазначає таке.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Згідно з частинами 1 та 2 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Отже, належними вважаються докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За правилами частини 5 статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Як вбачається з поданих письмових доказів у виді фіскальних чеків, вони отримані після звернення позивача до суду з цим позовом, а тому не могли бути поданий разом з поданням позовної заяви.
Частиною 9 статті 83 ЦПК України встановлено, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.
Згідно з частинами 2, 5 статті 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Докази подані до суду в електронній формі через підсистему «Електронний суд».
Обставини виконання ОСОБА_2 умов договору довічного утримання є предметом дослідження під час розгляду справи, на вказані обставини ОСОБА_2 посилається, заперечуючи проти позовних вимог за первинним позовом.
В поданих для приєднання до матеріалів справи письмових доказах міститься інформація щодо обставин справи, зокрема, щодо обставин перерахування коштів ОСОБА_2 , якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти позовних вимог.
Разом з тим, деякі відскановані письмові докази через погану якість відтворення є нечіткими та не прочитуються в повному обсязі, що позбавляє суд можливості в повній мірі дослідити їх зміст.
В зв?язку з цим суд вважає за доцільне встановити відповідачу ОСОБА_2 додатковий строк для подання доказів у виді фіскальних чеків за 2018 2021 роки, в якості, що дозволяє дослідити їх зміст та встановити фактичні обставини, на підтвердження чи спростування яких вони подані.
Також до початку підготовчого засідання відповідачем ОСОБА_2 та представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Божком М.І. подано клопотання про виклик в судове свідків.
Клопотання обґрунтовані тими обставинами, що вказаним особам відомі обставини щодо виконання відповідачем ОСОБА_2 умов договору довічного утримання.
Суд вважає, що клопотання про виклик свідків підлягає розгляду за участю учасників судового розгляду для забезпечення змагальності сторін після остаточного визначення предмета спору, характеру спірних правовідносин, позовних вимог та визначення обставин справи, які підлягають встановленню.
Відповідно до частин 1, 2 статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Частинами 1, 2, 3, 4 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Разом з цим, в пункті 4 частини 5 статті 12 ЦПК України визначено, що суд сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 198 ЦПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.
З огляду на те, що питання, визначені частиною другою статті 197 ЦПК Українип, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні, з метою сприяння учасникам судового процесу в реалізації ними прав, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання.
Частиною 1 статті 200 ЦПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 77, 84 197, 198, 200 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання відповідача за первинним позовом ОСОБА_2 про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Скоробагатько В.Д., Житньогірська сільська рада Рокитнянського району Київської області, про часткове розірвання договору довічного утримання, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку залишити без задоволення.
Відкласти підготовче засідання у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Скоробагатько В.Д., Житньогірська сільська рада Рокитнянського району Київської області, про часткове розірвання договору довічного утримання, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, заборону вчинення дій, які можуть порушити право власності, до 11 години 17 червня 2022 року.
Встановити відповідачу ОСОБА_2 додатковий строк для подання доказів у виді фіскальних чеків за 2018 2021 роки в оригіналі чи копіях, в якості, що дозволяє дослідити їх зміст та встановити фактичні обставини, на підтвердження чи спростування яких вони подані, до 11 години 17 червня 2022 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис Л.О. Капшук

З оригіналом згідно

Суддя Л.О.Капшук