УХВАЛА

01 червня 2022 року

м. Київ

справа № 201/8528/19

провадження № 61-1795св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Усика Г. І., Яремка В. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - голова правління Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» Петр Крумханзл, про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року Первинна профспілкова організація співробітників головного офісу Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (назву якої змінено на Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (далі - Первинна профспілкова організація співробітників АТ КБ «ПриватБанк») звернулась до суду з позовом до Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії та видати наказ.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 18 лютого 2020 року позов задоволено. Визнано протиправним ненадання роботодавцем АТ КБ «ПриватБанк» відповіді на звернення Первинної профспілкової організації співробітників головного офісу АТ КБ «ПриватБанк» в м. Дніпро в особі комітету за вихідними №№ ППО2019-2, ППО2019-3, ППО2019-4, ППО2019-5 від 08 липня 2019 року. Зобов`язано АТ КБ «ПриватБанк» невідкладно надати Первинній профспілковій організації співробітників головного офісу АТ КБ «ПриватБанк» в м. Дніпро в особі комітету інформацію та документи, які є в його розпорядженні, у відповідь на його звернення, а саме:

1. Звернення від 08 липня 2019 року № ППО2019-3, отримане 08 липня 2019 року, про надання інформації та підготовку нормативного акта щодо надання засвідчених належним чином копій усіх внутрішніх нормативних актів АТ КБ «ПриватБанк», що є чинними зараз, що регламентують випадки призначення та порядок проведення внутрішніх (силами відповідних підрозділів АТ КБ «ПриватБанк») перевірок трудової (службової) діяльності працівників АТ КБ «ПриватБанк» та пропозицією підготувати єдиний нормативний акт з вищенаведеного приводу за участю профспілки, в якому, зокрема, передбачити такі положення:

- що у вищенаведеному наказі (розпорядженні) мають бути викладені приводи та правові підстави перевірки, її план, виконавець (виконавці) та строки проведення;

- що особа, діяльність якої перевіряється, має право ознайомитися із вказаним вище наказом (розпорядженням) та зробити його копію або отримати належним чином посвідченої копії цього документу;

- що за бажанням особи, діяльність якої перевіряється, до перевірки має бути залучений представник профспілки, призначений комітетом профспілки, який має користуватися усіма правами перевіряючого.

2. Звернення вихідний від 08 липня 2019 року № ППО2019-5, отримане 08 липня 2019 року, про надання інформації, а саме: засвідчені належним чином копії таких документів:

- усіх внутрішніх нормативних актів АТ КБ «ПриватБанк», що є чинними зараз, щодо цілей, правових підстав та порядку проходження працівниками вищенаведеного банку поліграфічного тестування;

- усю наявну інформацію стосовно того, які структурні підрозділи АТ КБ «ПриватБанк» відповідають за проведення поліграфічного тестування, із зазначенням їх функцій з посиланням на нормативні документи АТ КБ «ПриватБанк», якими вони затверджені;

- усі наявні відомості методики цього тестування,

та повідомлення наступної інформації:

- чи передбачений обов`язок співробітників банку проходити поліграфічне тестування. Якщо «так», то яким нормативним актом це передбачено;

- чи може бути результат проходження поліграфічного тестування підставою для звільнення трудящого. Якщо «так», то яким нормативним актом це передбачено;

- чи є проходження поліграфічного тестування добровільним. Якщо «ні», то яким нормативним актом це передбачено;

- чи передбачена відповідальність співробітників за відмову від його проходження. Якщо «так», то яким нормативним актом це передбачено.

3. Звернення вихідний від 08 липня 2019 року № ППО2019-2, отримане 08 липня 2019 року, про надання посвідчених належним чином копій усіх внутрішніх нормативних актів керівництва АТ КБ «ПриватБанк», що є чинним зараз, стосовно формування фондів заробітної плати та інших обов`язкових виплат і компенсацій працівникам вищенаведеного банку, порядку призначення та виплати премій та інших матеріальних заохочень, відшкодування витрат на відрядження, а також порядку формування фондів для задоволення соціально-побутових та культурних потреб трудового колективу АТ КБ «ПриватБанк».

4. Звернення вихідний від 08 липня 2019 року № ППО2019-4, отримане 08 липня 2019 року, щодо заборони роботи в неурочний час з проханням винести спеціальний наказ про сувору заборону будь-яких понадурочних робіт, зокрема, призначення керівниками будь-якого рівня службових нарад, без офіційного наказу про це правління АТ КБ «ПриватБанк», який може бути виданий лише у випадках необхідності, з обов`язковою виплатою учасникам робіт компенсації за роботу в неурочний час.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 25 листопада 2020 року апеляційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» задоволено, рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 18 лютого 2020 року скасовано. У позові відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У лютому 2021 року Первинна профспілкова організація співробітників АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 листопада 2020 року, просила скасувати оскаржуване судове рішення і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 07 квітня 2021 року відкрито касаційне провадження та витребувано матеріали справи.

У квітні 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду не приймав рішення про виклик учасників справи для надання пояснень, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, така інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - голова правління Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» Петр Крумханзл, про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, у складі колегії з п`яти суддів на 15 червня 2022 року.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. С. Олійник

Г. І. Усик

В. В. Яремко