Справа № 761/9581/22
Провадження № 2/761/8648/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2022 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Пономаренко Н.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

У червні 2022 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Разом з тим, згідно з вимогами ч.1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Позивач ОСОБА_1 вказує, свою адресу реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 , що не відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва, також позивач вказує, що адреса його фактичного місця проживання є: АДРЕСА_2 , що територіально відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва.

Позивач в позові зазначає, що зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 , вищевказана адреса територіально не відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва, а відноситься до дислокації Голосіївського району міста Києва.

Позивач обґрунтовує звернення саме до Шевченківського районного суду м. Києва з посиланням на ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Таким чином, позивач вказує, що його фактичне місце проживання за адресою АДРЕСА_2 , і на його утримання перебуває малолітня дитина, тому позивач вважає, що є всі підстави для звернення до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним позовом.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», визначено, що місце перебування - житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги.

Місце проживання - житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає, а також заклад для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, стаціонарна соціально-медична установа та інші заклади соціальної підтримки (догляду), у яких особа отримує соціальні послуги.

При цьому, до матеріалів справи не долучено доказів, що зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача АДРЕСА_2 , що територіально відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва, а також позивачем не підтверджено, що на його утримання перебувають малолітні діти, а отже позивачем не обґрунтовано підстави для звернення з вказаним позовом саме до Шевченківського районного суду м. Києва.

А тому, в даному випадку відсутні підстави для застосування правил альтернативної підсудності за вибором позивача визначеного ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Таким чином, суд приходить до висновку, що справу слід розглядати відповідно до вимог ч. 1 ст. 27 ЦПК за зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 , вищевказана адреса територіально відноситься до дислокації Голосіївського району міста Києва..

В свою чергу, відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суддя передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на викладене, суддя прийшов до висновку, що матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, слід передати на розгляд до Голосіївського районного суду м. Києва, як суду, до територіальної юрисдикції (підсудності) якого належить вказаний позов.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - передати на розгляд до Голосіївського районного суду м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: