Справа № 279/1584/22
Провадження № 2-о/279/31/22
У Х В А Л А

13.06.2022 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Недашківської Л.А., секретаря Подвисоцької Т.В., пердставника заявника ОСОБА_1 , заінтересованої особи ОСОБА_2 по цивільній справі № 279/1584/22 за заявою ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Коростенська районна державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем (померлою матір`ю), посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати, ОСОБА_4 . На час відкриття спадщини він проживав разом з матір`ю без реєстрації. Спадкоємцем першої черги до майна померлої є також його рідний брат, ОСОБА_2 , який у встановлений строк звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та не заперечував щодо включення його до кола спадкоємців, але в подальшому відмовився це робити. Він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії.

Ухвалою суду від 19.05.2022 року заяву прийнято до розгляду, відкрито окреме провадження та призначено судове засідання.

Представник заявника в судовому засіданні просив заяву задовольнити з підстав зазначених в заяві.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечив проти задоволення заяви.

Представник заінтересованої особи: Коростенська районна державна нотаріальна контора в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розгляд заяви провести в його відсутність, у винесенні рішення покладається на розсуд суду.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За змістом частини 7 статті 19 ЦПК України окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорених прав.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Отже, суд може виявити наявність спору про право як на стадії відкриття провадження так і в процесі розгляду справи. У разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у Постанові від 07 жовтня 2020 року у справі №755/2276/17.

Судом встановлено, що метою звернення ОСОБА_3 із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті матері, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270, він не заявив про відмову від неї.

Отже, для підтвердження прийняття спадщини має значення встановлення факту постійного проживання спадкоємця за законом чи заповітом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.5 ст.1268 ЦК України).

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч.3 ст.1296 ЦК України).

Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.

Як встановлено судом, спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 також є її син, ОСОБА_2 , який своєчасно звернувся до нотаріальної контори.

З листа Коростенської районої нотаріальної контори 22.01.2021 року вбачається, що заявнику відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку, передбаченого законодавством для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця та запропоновано вирішити питання в судовому порядку.

Також, інформаційним листом Коростенської районної державної нотаріальної контори від 13.07.2021 року заявнику роз`яснено, що згідно п.2 ст.1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщшини за місцем відкриття спадщини. Для вирішення питання про включення його до кола спадкоємців, має бути обопільне волевиявлення: ОСОБА_2 про включення його до кола спадкоємців та його про прийняття спадщини, про що складаються відповідні заяви.

Разом з тим, як вказав заявик в заяві, його брат, ОСОБА_2 відмовився надавати згоду на включення його до кола спадкоємців.

Частиною четвертою статті 315 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

З урахуванням викладеного, зважаючи на наявність у цій справі спору про право, заява ОСОБА_3 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем підлягає залишенню без розгляду на підставі положень частини четвертої статті 315 ЦПК України.

Водночас суд роз`яснює ОСОБА_3 , що він не позбавлений права звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, які вважає порушеними, не визнаними чи оспореними із належним дотриманням вимог цивільного процесуального законодавства в порядку позовного провадження.

Керуючись статтями 293, 294, 315 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Коростенська районна державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_3 що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського Апеляційного суду в 15-денний строк, який обчислюється з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Л.А.Недашківська

копія згідно з оригіналом