Справа № 364/265/22
Провадження № 2/364/136/22
У х в а л а

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

08.06.2022 року, суддя Володарського районного суду Київської області Моргун Г. Л.,

ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_2 )

до ОСОБА_2 ( РНОКПП не зазначено, адреса реєстрації: не зазначено, засоби зв`язку не зазначено)

про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

06.06.2022 року позивач звернувся до суду із даною позовною заявою про розірвання шлюбу. Ознайомившись з матеріалами справи, суддя встановила, що така позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Так, позовна заява - це нормативний документ певної форми, що пред`являється позивачем до суду в установленому законом порядку. Такий документ завжди містить вимогу позивача про захист своїх інтересів чи прав. Якщо говорити іншими словами, позов - це звернення до суду, з проханням захистити гарантовані законом інтереси, що були порушені. Як і інші документи, позовна заява має певну форму та структуру, в протилежному випадку, провадження по справі не може бути відкрито.

Відповідно до ст. 175 ч. 3 п. 2 позовна заява повинна містити повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) сторін та інших учасників справи, місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти. Наразі позивачем не дотримано даної вимоги.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Окрім того п.5 ч. 3 ст. 175 вказує, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Відповідно до п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Проте зі змісту позовної заяви вбачається, що обставини в обґрунтування позовних вимог викладено не чітко, доказів в обґрунтування обставин не надано, як і не наведено підстав, з якими законодавець пов`язує можливість звільнення особи від доказування.

Відповідно до п. 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, докази, що підтверджують обставини вказані позивачем, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом який містить витяги з ЦПК та СК України в той час як захист та відновлення прав відбувається не автоматично, а виключно за зверненням особи, до якого нормами процесуального права висуваються певні вимоги. Так, принцип диспозитивності цивільного судочинства полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Цивільного Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених Цивільним кодексом випадках.

Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" N 11 від 21.12.2007 року , зокрема зазначено, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитині-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя (п. 10).

Окремо слід зазначити, що до позовної заяви не додано свідоцтва про шлюб, в той час, як відповідно до вимог пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" N 11 від 21.12.2007 року до позовної заяви про розірвання шлюбу додається: свідоцтво про

реєстрацію шлюбу, копії свідоцтва про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

На вимогу ч.ч. 4, 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позивачем на підтвердження сплати судового збору чи доказів того, що його звільнено від такого обов`язку при зверненні до суду не надано.

Звертаю увагу позивача , що зі змісту позовної заяви судді не вдалося встановити, хто є Вашим представником ОСОБА_3 чи ОСОБА_4 . Оскільки в долучених документах відсутнє свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, а в позові міститься посилання як на одну особу так і на іншу.

Таким чином, суддя прийшла до висновку, що недотримання позивачем обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

У відповідності до ч.2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу усуваючи недоліки потрібно:

- вказати наявну у нього інформацію щодо особистих даних себе та відповідача, зокрема реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

- подати свідоцтво про шлюб;

- зазначити докази, обставини на обґрунтування своїх вимог, що стосуються розірвання шлюбу;

- надати докази сплати чи то звільнення від сплати судового збору;

- визначитися з представником ( надати належні документи на ствердження повноважень).

З метою економії процесуального часу, позивачу пропонується визначитися із остаточним змістом позовних вимог та чітко і обгрунтовано викласти обставини, умови за яких суд матиме можливість встановити, що дійсно подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей ( зазначити дату (період) з якої подружжя припинили сімейно -шлюбні відносини, з якого часу проживають окремо чи можливо разом, але формально, спільне господарство ведуть чи не ведуть, тощо. Варто зазначити, обставини, передбачені ч. 2 ст. 110 України, зокрема вагітність позивача чи недосягнення дитиною одного року, після її народження, які б перешкоджали звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу, - відсутні).

Слід зауважити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

При цьому враховую позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, пункту 55 справи "Креуз проти Польщі", що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuzv. Poland" N 28249/95).

Окрім вищезазначеного інформую, що в українському правописі відсутній такий варіат по батькові, як ОСОБА_5 чи ОСОБА_6 , тощо ОСОБА_7 - єдиний правильний варіант написання імені по батькові відповідно до правил української мови. При утворенні жіночих імен по батькові використовується суфікс «-івн(а)». А від імен із закінченням на «й» - суфікс «-євн(а)» ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ).

З огляду на встановлені обставини та наведені вимоги закону, подану позовну заяву слід залишати без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених недоліків. Роз`яснити положення ч. 3 ст. 185 ЦПК України, за якими в разі, якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Керуючись ст. ст. 185, 260-261, 294, 318 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без руху.

Повідомити позивача (представника) про необхідність виправити зазначені в ухвалі суду недоліки позовної заяви в десятиденний строк з дня отримання її копії.

Роз`яснити позивачу положення ч. 3 ст. 185 ЦПК України, за якими в разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали направити позивачу не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Г. Л. Моргун