Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/2675/22
У Х В А Л А

10.06.2022 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області Трагнюк В.Р., при секретарі судового засідання Конар В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду з позовом до Регіональної філії "Львівська залізниця" в особі виробничо структурного підрозділу "Хустська дистанція колії" про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за вимушений прогул,

В С Т А Н О В И В:

08.06.2022 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до Регіональної філії "Львівська залізниця" в особі виробничо-структурного підрозділу "Хустська дистанція колії" про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за вимушений прогул, визнання причин пропуску строку для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів поважними та його поновлення.

У позовній заяві зазначає про те, що він уперше звернувся до суду з аналогічним позовом 03.01.2022 року. 20.05.2022 року у канцелярії суду дізнався про те, що позовну заяву судом залишено без розгляду з підстави повторної його неявки в судове засідання. У свою чергу він жодної повістки не отримував, про судові засідання не знав. Ці причини пропуску строку повторного звернення до суду на його переконання є поважними.

Ч. 1 ст. 233 КЗпП України, передбачає, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до місцевого загального суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.

Стаття 234 КЗпП України, передбачає, що у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, місцевий загальний суд може поновити ці строки.

За змістом ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За наслідками розгляду заяви ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку звернення до суду суд враховує, що наведені ним мотиви пропуску процесуального строку не можуть вважатись поважними, оскільки такі зводяться виключно до його заперечень на встановлені судом обставини при ухваленні судового рішення про залишення позову без розгляду та без урахування того, що на таке судове рішення сторона по справі вправі оскаржити в апеляційному порядку.

При вирішенні питання про те, які підстави можна вважати поважними для поновлення строку звернення до суду з відповідною заявою, суд має керуватися тим, що вичерпного переліку таких підстав ЦПК не містить, вони в кожному конкретному випадку залежать від певних ситуацій. При цьому судом також має враховуватися прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд, а виконання рішення суду є завершальною частиною розгляду цивільної справи.

За змістом ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Законом передбачено баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Матеріали справи не містять жодних належних й допустимих доказів на підтвердження поважності причини пропуску строку звернення з даним позовом до суду.

У свою чергу, як зазначено вище суд має право за заявою учасника справи поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом, виключно якщо визнає причини його пропуску поважними, встановить обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення відповідної процесуальної дії.

У контексті наведеного, суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність поважних причин пропуску строку звернення до суду позивачем, у зв"язку з чим приймає рішення про відмову у задоволенні заяви та залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 126 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення документів без розгляду, які подані після закінчення процесуальних строків.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 354 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом до Регіональної філії "Львівська залізниця" в особі виробничо структурного підрозділу "Хустська дистанція колії" про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за вимушений прогул,

Позовну заяву ОСОБА_1 до Регіональної філії "Львівська залізниця" в особі виробничо структурного підрозділу "Хустська дистанція колії" про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за вимушений прогул, визнання причин пропуску строку для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів поважними та його поновлення - залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня отримання його копії.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий В. Р. Трагнюк