Ухвала

30 травня 2022 року

м. Київ

справа № 208/3811/21

провадження № 61-4436ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.,

розглянув касаційні скарги товариства з обмеженою відповідальністю «Агрегом Україна» та Кам`янської міської ради на постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради, товариства з обмеженою відповідальністю «Агрегом Україна», Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про визнання незаконним та скасування рішення міської ради, визнання недійсним договору оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кам`янської міської ради, ТОВ «Агрегом Україна», Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про визнання незаконним та скасування рішення міської ради, визнання недійсним договору оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди.

Ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 19 січня 2022 року закрито провадження у справі.

Ухвалу суду першої інстанції мотивовано тим, що згідно пункту 2

частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ТОВ «АВС-Формула» задоволено.

Ухвалу Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 19 січня 2022 року скасовано та справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

У травні 2022 року до Верховного Суду надійшли касаційні скарги

ТОВ «Агрегом Україна» та Кам`янської міської ради на постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року, в якій заявники просять скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції.

У прохальній частині касаційної скарги Кам`янська міська рада просить поновити строк касаційного оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року та вказує, що постанову апеляційного суду було отримано 09 травня 2022 року.

Клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню, оскільки обставини, на які посилається заявник, свідчать про поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Касаційні скарги мотивовані тим, що у постанові Верховного Суду

від 26 червня 2019 року у справі № 13/51-04 зроблено висновок про те, що закриття провадження можливе також у разі, коли предмет спору існував та припинив існування в процесі розгляду справи.

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області

від 13 серпня 2021 року відкрито загальне провадження у справі з призначенням підготовчого засідання на 28 жовтня 2021 року, підготовче засідання у справі призначалось на 22 листопада 2021 року, 22 грудня

2021 року та 19 січня 2022 року. Судом першої інстанції підготовче провадження не закривалось та відповідна ухвала суду в матеріалах справи відсутня.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадія судового процесу, в якій з`ясовується предмет спору, позовні вимоги, заперечення на позовні вимоги, склад учасників судового процесу, вирішення відводів, характер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкодного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України. Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття "спору про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

За таких обставин закриття провадження з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України, можливо лише в судовому засіданні, а не при проведенні підготовчого судового засідання, оскільки згідно зі статтею 200 ЦПК України, а саме її частиною четвертою, закриття провадження можливо на цій стадії процесу з двох підстав, це: відмова від позову, визнання позову та укладення мирової угоди, визначених статтями 206, 207 ЦПК України.

У постановах Верховного Суду у складі колегії суддів: Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 456/647/18, (провадження № 61-2018св19); Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 травня 2020 року у справі № 686/20582/19, (провадження

№ 61-1807св20); Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09 вересня 2020 року у справі № 750/1658/20 (провадження

№ 61-9658св20) зазначено, що закриття провадження у справі через відсутність предмета спору можливе лише за умови, якщо предмет спору відсутній під час пред`явлення позову.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 13/51-04, (провадження № 12-67гс19), прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами, у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору, якщо між сторонами, у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

З огляду на підхід, який Велика Палата Верховного Суду застосувала у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 13/51-04, (провадження

№ 12-67гс19), колегія суддів відступила від висновку, сформульованого у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів: Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 10 квітня 2019 року у справі

№ 456/647/18, провадження (№ 61-2018св19); Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 травня 2020 року у справі

№ 686/20582/19, (провадження № 61-1807св20); Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09 вересня 2020 року у справі

№ 750/1658/20, (провадження № 61-9658св20), конкретизувавши цей висновок так, що закриття провадження у справі на підставі пункту 2

частини першої статті 255 ЦПК України можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду визначив, що закриття провадження можливо на стадії підготовчого провадження з двох підстав, це: відмова від позову, визнання позову та укладення мирової угоди, визначених статтями 206, 207 ЦПК України (частина четверта статті 200 ЦПК України), а закриття провадження у справі в підготовчому засіданні через відсутність предмета спору на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України, не ґрунтується на законі (постанова від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20, провадження № 61-3438сво21).

З урахуванням викладеного вище, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки закриття провадження з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України, можливо лише в судовому засіданні, а не при проведенні підготовчого судового засідання.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України визначено, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною шостою статті 394 ЦПК України ухвала про відмову

у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Оцінивши доводи касаційних скарг та мотиви судового рішення, яким вирішено питання про направлення до суду першої інстанції для продовження розгляду, колегія суддів дійшла висновку, що правильність застосування судом апеляційної інстанцій вищенаведених положень ЦПК України не викликає розумних сумнівів, а касаційні скарги ТОВ «Агрегом Україна» та Кам`янської міської ради на постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року є необґрунтованими.

Керуючись частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання Кам`янської міської ради про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 19 квітня 2022 рокузадовольнити.

Поновити Кам`янській міській раді строк на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційними скаргами товариства з обмеженою відповідальністю «Агрегом Україна» та Кам`янської міської ради на постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради, товариства з обмеженою відповідальністю «Агрегом Україна», Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про визнання незаконним та скасування рішення міської ради, визнання недійсним договору оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ф. Хопта

Є. В. Синельников

В. В. Шипович