Справа № 274/1111/21 Провадження № 2/0274/96/22
УХВАЛА
02.06.2022 м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б.,
за участю секретаря судового засідання Лободи В.Л.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бердичеві у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за борговою розпискою,
У провадженні Бердичівського міськрайонного суду беребуває вказана справа.
Провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження.
Від представника відповідача - адвоката Паламарчука С.В. 16.02.2022 надійшло клопотання про призначення почеркозначої експертизи, на вирішення якої поставити запитання: Чи виконаний підпис в розписці від 18.01.2018 року від імені ОСОБА_2 нею особисто чи іншою особою?
В обґрунтування поданого клопотання представник відповідача вказує, що є всі підстави вважати, що підпис на борговій розписці підроблений, адже відповідачка жодних коштів не позичала та цієї розписки не підписувала.
У судове засідання представник позивача ОСОБА_3 не з`явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності.
Відповідачка ОСОБА_2 та її представник адвокат Паламарчук С.В. у судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.
При розгляді клопотання про призначення експертизи, суд приймає до уваги наступні обставини.
В силу вимог ч. ч. 1, 2 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів;3) показаннями свідків.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Проте, такі докази подаються чи про них заявляється не у будь-який час зручний стороні, а визначений ЦПК України строк.
Відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити:доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.
Відповідно до частин 1-2 статті 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.
Отже, вказані норми ЦПК України визначають обов`язок зокрема відповідачу подавати докази суду у відповідні строки, а саме разом з відзивом на позовну заяву.
За вимогами ч.ч. 1, 3 ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.
Водночас представником відповідача не подано клопотання про поновлення процесуального строку.
Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.
Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Разом з тим, суд звертає увагу, що до клопотання про призначення експертизи представником відповідача не долучено і доказів направлення останнього іншим учасникам судового провадження.
Отже, оскільки заявлене клопотання про призначення експертизи без направлення засобами поштового зв`язку іншим учасникам цивільного процесу, подано з пропуском строку встановленого ч. 3 ст. 83, ч. 3 ст. 91 ЦПК України та представником відповідача не заявлено клопотання про поновлення процесуального строку, таке клопотання слід залишити без розгляду.
Слід вказати, що зміни внесенні до ЦПК України саме і направлені, серед іншого, на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи, який буде неможливим без суворого дотримання норм ЦПК всіма учасниками судового процесу.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 103, 126, 222, 257, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Клопотання представника відповідача - адвоката Паламарчука С.В. про призначення судової почеркознавчої експертизи залишити без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.Б. Большакова