Р. С. З. № 61
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

01 червня 2022 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області А. І. Костенко, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради смт. Маньківка Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Буки Маньківського району Черкаської області у віці 88 років померла прабаба позивача по матері ОСОБА_2 , про що 30.07.2014 року складено відповідний актовий запис за № 26, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 30.07.2014 року виконавчим комітетом Буцької селищної ради Маньківського району Черкаської області. Довідка виконавчого комітету Буцької селищної ради від 07.04.2022 року № 10 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Буки Маньківського району Черкаської області померла ОСОБА_2 , яка була зареєстрована та постійно проживала по АДРЕСА_1 . Також дана довідка інформує, що за заповітом спадкоємцем майна ОСОБА_2 є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Разом з ОСОБА_2 до дня смерті в будинку з 13.02.2001 року по даний час зареєстрований ОСОБА_1 та з 12.03.2001 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , інші особи не зареєстровані та не проживають. Заповіт від імені ОСОБА_2 посвідчений Буцькою селищною радою Маньківського району Черкаської області 12.04.1991 року зареєстровано в реєстрі за № 30 не відмінено. Також, довідка Буцької селищної ради Маньківського району Черкаської області від 30.07.2014 року № 565 інформує, що ОСОБА_4 (мати позивача) провела похорони своєї баби ОСОБА_2 , яка померла в смт. Буки Маньківського району Черкаської області. Мати позивача ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 в смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області у віці 54 років, про що 23.06.2017 року складено відповідний актовий запис № 24, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 23.06.2017 року виконавчим комітетом Буцької селищної ради Маньківського району Черкаської області. Брат позивача по матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , надав письмову заяву, якої відмовився від спадщини після смерті прабаби ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (позивач по справі), про що надав письмову заяву, справжність підпису на якій засвідчено нотаріально уповноваженою посадовою особою органу місцевого самоврядування. Заповітом від 12.04.1991 року за р.№ 30 ОСОБА_5 , належний їй житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_1 . Належність майна спадкодавцеві підтверджується свідоцтвом на право особистої власності на житловий будинок від 01.12.1978 року, виданим виконавчим комітетом депутатів трудящих Буцької селищної ради та інформацією згідно довідки Комунального Підприємства «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 08.11.2021 № 267о. Таким чином, з визначеного законом кола спадкоємців першої черги за законом та заповітом, єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , залишився лише ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (позивач по справі). При цьому, за фактичних обставин позивач постійно проживав разом з ОСОБА_2 на час її смерті, тобто є таким, що прийняв спадщину у відповідності до приписів ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України, а саме: спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Позивач не звертався до нотаріуса із заявою про відмову від прийняття спадщини, тому відповідно до закону є таким, що прийняв спадщину. Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно: земельна ділянка під кадастровим номером :04:003:0050 площею 2,50 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована в межах Попівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, належна спадкодавцеві на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧР № 071253 від 29.12.2003. При цьому, як виявилось, в нотаріальному порядку оформити спадкові права на дане майно виявилось неможливим по причині виявлених розбіжностей між даними правовстановлюючого документа (державного акта на право власності на земельну ділянку) та даними, внесеними до державного земельного кадастру. Так, в процесі оформлення спадкових прав позивачем через представника отримано витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку під кадастровим номером :04:003:0050 за № НВ-021 від 18.11.2021. Як вбачається з даної інформації, власником вказаної земельної ділянки вказана ОСОБА_4 (мати позивача), документ, який є підставою для виникнення права вказано свідоцтво про право на спадщину від 10.10.2010 № 3781. При цьому, у інших актуальних відомостях вказано документ, що посвідчує право державний акт від 29.12.2003 ЧР 071253, кадастровий номер земельної ділянки співпадає з даними державного акту на право власності на земельну ділянку. За даними власне самого державного акту власником земельної ділянки є ОСОБА_2 . З метою отримання дубліката свідоцтва про право на спадщину від 10.10.2010 № 3781, яке вказано як підстава виникнення права у даних земельного кадастру, позивач через представника звернувся з відповідною заявою до Маньківської державної нотаріальної контори. Згідно листа за № 1049/02-31 від 22.12.2021 завідувачем Маньківської державної нотаріальної контори надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.12.2021 року. Даною постановою державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., відмовлено у видачі дубліката свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого Маньківською державною нотаріальною конторою Черкаської області 10 жовтня 2010 року за р.№ 3781. При цьому нотаріусом повідомлено наступне. Згідно пункту 1 ст. 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Пунктом 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може отримати свідоцтво про право на спадщину після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Вказана земельна ділянка площею 2,5047 га, передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться в адмінмежах Попівської сільської ради Уманського району Черкаської області, кадастровий номер земельної ділянки - :04:003:0050 належить ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Враховуючи, що зазначене свідоцтво про право на спадщину на дану земельну ділянку виданого 10 жовтня 2010 року за № 3781 до моменті смерті власника не видавалось і не могло бути видане, а така видача свідоцтва про право на спадщину передбачена чинним законодавством після смерті спадкодавця, постановлено у видачі дубліката вказаного свідоцтва про право на спадщину - відмовити. Таким чином, нотаріусом повідомлено, що таке свідоцтво про право на спадщину, яке вказане у даних земельного кадастру, - не видавалось і не могло бути видане за життя власника-спадкодавця, яка померла значно пізніше дати видачі свідоцтва. Тобто, має місце помилка при заповненні даних земельного кадастру. Однак, виправити дану помилку в даний час немає можливості визначально, оскільки власник земельної ділянки ОСОБА_5 померла, а внесення (зміна) даних можлива лише за заявою власника. 21.01.2022 року позивач звернувся через представника до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно - земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,5047 га, яка розташована в адмінмежах Попівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, яка належала прабабі ОСОБА_2 згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧР № 071253 від 29.12.2003. На заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину отримано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.01.2021 року згідно листа за № 61/02-31 від 21.01.2022, якою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказане спадкове майно. Відмова у видачі свідоцтв про право на спадщину мотивована тим, що представником спадкоємця померлої було надано Державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЧР № 071253, виданий Маньківською районною державною адміністрацією Черкаської області 29 грудня 2003 року на ім`я ОСОБА_5 , та надано витяг з Державного земельного кадастру від 18 листопада 2021 року № НВ-021 на вищевказану земельну ділянку, в якому зазначено право власності на ОСОБА_4 на підставі вищевказаного Державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЧР № 071253. Нотаріусом повідомлено, що юридичний аналіз документа виявив невідповідність даних щодо витягу з Державного земельного кадастру від 18 листопада 2021 року № НВ-021, а саме в документі зазначено право власності на ОСОБА_4 , що не відповідає Державному акту на право власності на земельну ділянку серія ЧР № 071253 та свідоцтву про смерть спадкодавця. Оскільки представником спадкоємця померлої було надано витяг з Державного земельного кадастру, в якому зазначено право власності на ОСОБА_4 , а у Державному акті на право власності на земельну ділянку серія ЧР № 071253 зазначено прізвище, ім`я та по батькові спадкодавця - ОСОБА_5 , нотаріус роз`яснює процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. На підставі викладеного постановлено відмовити ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 2,5047 га, місцезнаходження якої: адмінмежі Попівської сільської ради Уманського (колишнього Маньківського) району Черкаської області, що належала прабабі ОСОБА_2 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/306/22 за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради смт. Маньківка Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 16 червня 2022 року о 09 годині 45 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 16 червня 2022 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 16 червня 2022 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя А. І. Костенко