Справа № 357/5293/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.01.2022 Білоцерківський міськрайонний суд у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Нізова А. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 6 м. Біла Церква заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В :

22 грудня 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.08.2019 року. Заява мотивована тим, що 30 червня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бовбалан Н.Р. було засвідчено справжність підпису ОСОБА_2 на заяві до відповідних установ та всім кого це стосується, про відсутність будь-яких матеріальних, фінансових та інших претензій до ОСОБА_1 , у зв`язку з добровільним поверненням ОСОБА_2 частини позики в сумі 35 000 доларів США, та якою остання гарантувала ОСОБА_1 не пред`являти фінансових претензій на суму 32 160 доларів США та вважати дані кошти прощеними. А отже, заявник вважає, що спір між сторонами врегульовано в добровільному порядку та на даний час зникли підстави для забезпечення позову. Вказує, що наявність арешту обмежує законні права ОСОБА_1 як власника вільно володіти, користуватись та розпоряджатись належним йому майном.

Заявник та його представник в судове засідання не з`явилися, про місце та час розгляду заяви повідомлялись належним чином, представник заявника подав до суду заяву про розгляд заяви у їх відсутності, заяву підтримав у повному обсязі.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, про місце та час розгляду заяви повідомлялась належним чином.

Дослідивши клопотання про скасування заходів забезпечення позову та матеріали справи, суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.ч.1,2 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Судом встановлено, що в провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами позики. Позивачка просила суд стягнути з відповідача заборгованість за договором позики в розмірі 67 160 доларів США та судові витрати по справі.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.08.2019 року заяву ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову задоволено, вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належну ОСОБА_1 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , що належить йому на підставі: свідоцтва про право на спадщину, 1-376 03.02.2005, Друга Білоцерківська державна нотаріальна контора; свідоцтва про право власності, 14170, 08.04.1996, виконком Білоцерківської міської ради.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2019 року позовні вимоги задоволено. Суд ухвалив: стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 67 160 дол. США та судовий збір у розмірі 9 605 грн. 00 коп.

Вказане рішення набрало законної сили та стягувачу видано виконавчий лист.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Частинами 4-8 ст.158 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. Уразі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Заявник на підтвердження факту відсутності заборгованості перед ОСОБА_2 посилається на повідомлення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бовбалан Н.Р. №357/01-16 від 11 серпня, в якому останній повідомляє, що 30 червня 2020 року ним було засвідчено справжність підпису ОСОБА_2 на заяві до відповідних установ та всім кого це стосується, про відсутність будь-яких матеріальних, фінансових та інших претензій до ОСОБА_1 , у зв`язку з добровільним поверненням ОСОБА_2 частини позики в сумі 35 000 доларів США, та якою остання гарантувала ОСОБА_1 не пред`являти фінансових претензій на суму 32 160 доларів США та вважати дані кошти прощеними /а.с. 99/

Однак, суд вважає, що вказане повідомлення не є безумовним доказом відсутності заборгованості ОСОБА_1 перед ОСОБА_2 за договором позики від 21 березня 2019 року, оскільки вказане повідомлення не містить посилань на вказаний договір, як і не містить відомостей, що повернення та прощення коштів здійснювалось на виконання заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2019 року.

Тільки на підставі цього листа не можна стверджувати, що за відсутності боргу необхідність в арешті, як заході забезпечення позову, вжитого на забезпечення виконання вищевказаного рішення суду, відпала потреба, або ж рішення суду виконано в повному обсязі.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Статтею 434 ЦПК України передбачено, що мирова угода, укладена між сторонами, або заява про відмову стягувача від примусового виконання в процесі виконання рішення подається в письмовій формі державному або приватному виконавцеві, який не пізніше триденного строку передає її для затвердження до суду, який видав виконавчий документ.

З матеріалів справи вбачається, що на виконання заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 31.10.2019 року, позивачкою ОСОБА_2 11 грудня 2019 року було отримано виконавчий лист.

При цьому, заявник не надав суду відомостей про наявність чи відсутність виконавчого провадження.

Таким чином, належні та допустимі докази про вчинення будь-яких інших дій, в тому числі передбачених ст. 434 ЦПК України суду не надані, як і докази щодо повного виконання судового рішення, закриття виконавчого провадження тощо, які б могли свідчити про наявність підстав для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, а кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав вважати, що відпала необхідність в накладенні арешту, як заходу забезпечення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договорами позики.

Керуючись ст.158,260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, - відмовити.

Роз`яснити, що відповідно до ч.6 ст.158 ЦПК України, відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель