Єдиний унікальний номер: 379/220/22
Провадження № 2/379/153/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2022 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Музиченко О. О.,

за участю секретаря судового засідання Бакал O.A.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в порядку загального позовного провадження справу за позовною заявою за ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Сектор з питань опіки та піклування відділу «Служба у справах дітей та сім`ї» Таращанської міської ради Київської області /як орган опіки та піклування/, про позбавлення батьківських прав та призначення опікуна,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Сектор з питань опіки та піклування відділу «Служба у справах дітей та сім`ї» Таращанської міської ради Київської області /як орган опіки та піклування/, про позбавлення батьківських прав та призначення опікуна. Позов обґрунтовано тим, що позивачка є сестрою малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з нею та знаходиться на її повному утриманні, оскільки їх мати ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а відповідач ОСОБА_2 - батько малолітнього - самоусунувся від виховання сина та жодної допомоги не надає. Малолітній ОСОБА_3 навчається в Ківшоватський ОЗЗО І-ІІІ ст. ЗДО, є учнем 2-а класу. Відповідач жодного разу не відвідав дитину у школі та взагалі не цікавиться його життям. У зв`язку з ухиленням відповідача від виконання батьківських обов`язків, позивачка просить позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно його малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити над ним опіку та призначити її опікуном над братом. Судові витрати з відповідача просить не стягувати.

07.04.2022 ухвалою суду дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження; доручено сектору з питань опіки та піклування відділу Служби у справах дітей та сім`ї Таращанської міської ради Київської області /як органу опіки та піклування/ подати до суду письмовий висновок щодо розв`язання спору та подання щодо доцільності призначення ОСОБА_1 опікуном над малолітнім ОСОБА_3 /а.с. 40, 41/.

05.05.2022 судом отримано з виконавчого комітету Таращанської міської ради висновок про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 04.05.2022 №133-VIII (а.с.54,55).

05.05.2022 ухвалою суду закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду на 02.06.2022 та встановлено третій особі Сектору з питань опіки та піклування відділу Служби у справах дітей та сім`ї Таращанської міської ради Київської області /як органу опіки та піклування/ строк для представлення до суду подання щодо доцільності призначення ОСОБА_1 опікуном над малолітнім ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - до 02.06.2022 /а.с.59, 60/.

02.06.2022 судом отримано подання та висновок відділу «Служба у справах дітей» виконавчого комітету Таращанської міської ради щодо доцільності призначення ОСОБА_1 опікуном над малолітнім ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.71-73).

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась; про день, час і місце розгляду справи повідомлена належно. 02.06.2022 подала до суду заяву з проханням розглянути справу без її участі, позов підтримує та просить задовольнити (а.с. 64).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився; про день, час і місце розгляду справи повідомлений належно - особисто під розписку 05.05.2022 (а.с.61). У підготовчому засіданні 05.05.2022 відповідач заявив про визнання заявленого до нього позову та в подальшому подав відповідну письмову заяву, в якій просив розглядати справу без його участі (а.с.62).

Представник третьої особи Палько Т.Д. в судове засідання не з`явилась; про день, час і місце розгляду справи повідомлена належно. 02.06.2022 подала до суду заяву з проханням розглянути справу без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує (а.с. 70).

За положенням частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання учасників справи за умови їх належного повідомлення про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши викладені у позовній заяві обставини, дослідивши надані докази, враховуючи заяву відповідача про визнання позовних вимог, встановив наступні фактичні обставини та визначив зміст спірних правовідносин.

Судом установлено, що 05.02.2014 відповідач ОСОБА_2 зареєстрував шлюб з ОСОБА_5 , яка взяла прізвище « ОСОБА_6 », що вбачається зі свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 , виданого виконкомом Лучанської сільської ради Таращанського району Київської області (а.с. 66).

В цьому шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_3 у них народився син ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 29.04.2014 виконавчим комітетом Бранепільської сільської ради Богуславського району Київської області, за яким відповідач ОСОБА_2 є батьком дитини, матір`ю - ОСОБА_4 (а.с.22).

Зі свідоцтва про народження на ім`я ОСОБА_7 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , вбачається, що її батьком є ОСОБА_8 , а матір`ю - ОСОБА_5 (а.с. 21).

15.06.2013 ОСОБА_7 зареєструвала шлюб з ОСОБА_9 і змінила прізвище на « ОСОБА_10 », що вбачається зі свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_3 , виданого виконкомом Ківшоватської сільської ради Таращанського району Київської області (а.с. 68).

Отже, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є рідними сестрою і братом по матері ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 14.03.2019 виконавчим комітетом Бранепільської сільської ради Богуславського району Київської області (а.с.20).

Відповідно до довідки № 02 від 14.02.2022 Ківшоватського закладу дошкільної освіти «Барвінок», батько ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жодного разу не з`являвся на батьківські збори, на свята, не приводив та не забирав його з закладу (а.с.11).

З довідки-характеристики, виданої Виконавчим комітетом Таращанської міської ради на ОСОБА_1 , вбачається, що вона дійсно зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . За весь час проживання ОСОБА_1 зарекомендувала себе як зразкова мешканка села, підтримує добрі стосунки в спілкуванні з сусідами. Приймає активну участь у громадських роботах, що проводяться на території села. В конфліктних ситуаціях з сусідами не помічена, а навпаки - дружелюбна і по можливості надає їм допомогу. Компрометуючих матеріалів на ОСОБА_1 на даний час немає, по селу Ківшовата характеризується з позитивної сторони (а.с.12).

З акту обстеження житлово-побутових умов проживання ОСОБА_1 від 08.02.2022, складеного комісією Ківшоватського старостинського округу, вбачається, що сім`я ОСОБА_10 проживає у власному будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно будинкової книги на житловій площі зареєстровані наступні мешканці: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , - власниця будинку; ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , - син. Разом із зареєстрованими мешканцями на час перевірки дійсно проживає брат власниці будинку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .. Умови проживання дуже хороші. Будинок газифікований, з усіма зручностями, кімнати умебльовані. Для дітей відведена окрема кімната, де вони сплять, готують домашні завдання, а також проводять довкілля. В будинку підтримується належний санітарний стан, є всі предмети домашнього вжитку. Продуктами харчування сім`я забезпечена, оскільки мають присадибну земельну ділянку та утримують підсобне господарство: свині, птицю та кролі. Є запас овочів та консервації (а.с.13).

Відповідно до довідки, виданої амбулаторією загальної практики-сімейної медицини с. Ківшовата, вбачається, що ОСОБА_3 з березня 2019 року проживає постійно із сестрою ОСОБА_1 в с. Ківшовата Таращанського району. На прийом до сімейного лікаря з приводу захворювань, профогляду і щеплення приходив тільки із сестрою. Батько жодного разу на прийом із сином не приходив і участі у вихованні дитини не приймав (а.с.14).

Як вбачається з характеристики ОСОБА_3 , 2014 року народження, учня 2-А класу Ківшоватського ОЗЗСО І_ІІ ст. -ЗДО, виданої Ківшоватським ОЗЗСО І-ІІ ст. ЗДО за підписом класного керівника ОСОБА_12 та директора ОСОБА_13 , ОСОБА_14 зарекомендував себе як емоційний, життєрадісний, компанійський учень, позитивно налаштований до інших дітей. Володіє учбовим матеріалом на достатньому рівні. Має довільну змішану пам`ять, швидко запам`ятовує учбовий матеріал. Виявляє логічне мислення, на уроках уважний, має добрий навчальний розвиток. Регулярно відвідує заняття у школі. Дитина завжди охайна, доглянута, забезпечена усім шкільним приладдям, до уроків завжди підготовлена. Сестра дитини ОСОБА_1 регулярно спілкується з класоводом, яка навчає брата, цікавиться шкільним життям дитини, бере активну участь у житті класу (монтаж парт, озеленення класу). Сестра допомагає учню виконувати творчі домашні завдання. Батько учня ОСОБА_2 контакту із дитиною та класоводом не підтримує, участі у вихованні сина не бере (а.с.15).

Згідно характеристики, виданої Ківшоватським сільським будинком культури, виданої на ім`я ОСОБА_1 , остання працює в Ківшоватському будинку культури на посаді прибиральника території. За період перебування на посаді зарекомендувала себе позитивно, як гарний фахівець, а також творча і креативна людина. За будь-яких обставин порядна і чесна. За характером спокійна та врівноважена, швидко вливається у колектив і добре знаходить спільну мову з колегами, в колективі користується повагою та авторитетом (а.с.16).

Рішенням виконавчого комітету Таращанської міської ради №133-VIII від 05.05.2022 було затверджено висновок про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , щодо малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.55. на звороті).

Згідно подання і висновку відділу «Служба у справах дітей та сім`ї» виконавчого комітету Таращанської міської ради від 30.05.2022 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , може бути опікуном малолітнього брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с. 71-74).

Вирішуючи даний спір, суд виходить із наступного.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

За положенням статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Згідно ст.5 Сімейного кодексу України (далі - СК України) держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, забезпечує охорону прав матері та батька, створює умови для зміцнення сім`ї. Держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини. Ніхто не може зазнавати втручання в його сімейне життя, крім випадків, встановлених Конституцією України.

Відповідно до ст. 150 СК України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

Статтею 8 Закону України «Про охорону дитинства» визначено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Відповідно до ст.155 СК України, здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та людської гідності. Відмова батьків від дитини є неправозгідною, суперечить моральним засадам суспільства. Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Згідно п.2 ч.1 ст.164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по виханню дитини.

Відповідно п. 16 Постанови Пленуму Верховного суду України №3 від 30 березня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Таке рішення має бути прийнято з метою захисту інтересів неповнолітньої дитини, яка фактично позбавлена його батьківського піклування.

Тлумачення пункту 2 частини першої статті 164 СК України дозволяє зробити висновок, що ухилення від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини може бути підставою для позбавлення батьківських прав лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти.

Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Позбавлення батьківських прав є виключною мірою, яка тягне за собою серйозні правові наслідки як для батька (матері), так і для дитини (стаття 166 СК України).

Зважаючи на те, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, суд може у виняткових випадках при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох з урахуванням її характеру, особи батька і матері, а також інших конкретних обставин справи відмовити в задоволенні позову про позбавлення цих прав, попередивши відповідача про необхідність змінити ставлення до виховання дитини (дітей) і поклавши на органи опіки та піклування контроль за виконанням ним батьківських обов`язків.

Таким чином, позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише при наявності вини у діях батьків.

Європейський суд з прав людини у справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року (заява № 31111/04) наголошував на тому, що питання сімейних відносин має ґрунтуватися на оцінці особистості заявника та його поведінці. Факт заперечення заявником проти позову про позбавлення його батьківських прав також може свідчити про його інтерес до дитини (параграф 57, 58).

Статтею 9 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-ХІІ передбачено, що держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 березня 2019 року ( справа № 631/2406/15-ц провадження № 61-36905св18 ).

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 206 ЦПК України передбачено право позивача відмовитися від позову, а відповідача - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч.4 ст.206 ЦПК).

В судовому засіданні встановлено, що відповідач ОСОБА_2 повністю визнав заявлений до нього позов, самоусунувся від виконання батьківських обов`язків по вихованню та утриманню сина, не забезпечує його необхідними продуктами харчування, не здійснює медичний догляд та лікування, не спілкується з дитиною, не виявляє інтересу до його внутрішнього світу. Судом встановлено в судовому засіданні байдуже ставлення відповідача до своєї малолітньої дитини: його небажання займатись вихованням і утриманням сина, небажання приймати участь в його житті. Наведене свідчить про свідоме ухилення відповідача ОСОБА_2 від виконання ним своїх батьківських обов`язків відносно малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі вищевикладеного, керуючись якнайкращими інтересами малолітньої дитини, суд дійшов висновку про те, що позивачкою доведено в судовому засіданні наявність підстав для позбавлення відповідача ОСОБА_2 батьківських прав відповідно до вимог ст. 164 СК України, оскільки останній ухиляється від виконання батьківських обов`язків по вихованню свого малолітнього сина.

Разом з тим, згідно положень ст. 58 ЦК України над малолітніми особами, які позбавлені батьківського піклування, встановлюється опіка.

Статтею 243 Сімейного кодексу України (далі - СК України) також передбачено, що опіка, піклування встановлюється на дітьми, які залишились без батьківського піклування. Опіка встановлюється над дитиною, яка не досягла чотирнадцяти років, а піклування - над дитиною у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Відповідно до ч. 2 ст. 244 СК України при призначенні дитині опікуна або піклувальника органом опіки та піклування враховуються особисті якості особи, її здатність до виховання дитини, ставлення до неї, а також бажання самої дитини.

Згідно з ч. 4 ст. 167 СК України, якщо дитина не може бути передана другому з батьків, переважне право перед іншими особами на передання їм дитини мають, за їхньою заявою, баба та дід, повнолітні брати та сестри, інші родичі дитини, мачуха, вітчим.

Відповідно до ч. 3 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над малолітньою особою, якщо при розгляді справи буде встановлено, що вона позбавлена батьківського піклування, і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Порядок встановлення опіки визначається Правилами опіки та піклування, які затверджені Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства освіти України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Пунктом 2.2 Правил встановлено, що опіка (піклування) над неповнолітніми дітьми встановлюється, якщо батьки: померли; невідомі; визнані в судовому порядку безвісно відсутніми або померлими. Опіку (піклування) може бути встановлено і при житті батьків неповнолітніх дітей у випадках, коли батьки: судом позбавлені батьківських прав або прийнято рішення про відібрання дитини і передачу її під опіку незалежно від того, позбавлені вони батьківських прав чи ні, оскільки перебування з ними небезпечне для життя дитини.

Опіка (піклування) встановлюється за місцем проживання особи, яка підлягає опіці (піклуванню), або за місцем проживання опікуна (піклувальника). Рішення про встановлення опіки (піклування) повинно бути прийняте не пізніше як у місячний термін з моменту, коли відповідному органові опіки та піклування стане відомо про потребу встановлення опіки чи піклування (п. 2.4 Правил).

Відповідно до п. 3.1. Правил для безпосереднього здійснення опіки та піклування органами опіки та піклування призначається опікун чи піклувальник. При призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. Переважне право серед кількох осіб, які бажають стати опікунами чи піклувальниками над однією і тією ж дитиною, надається: родичам дитини незалежно від місця їх проживання; особам, у сім`ї яких проживає дитина на час, коли стосовно неї виникли підстави щодо встановлення опіки чи піклування. При цьому за умови досягнення нею відповідного віку (10 років) враховуються побажання самої дитини. Призначеному опікуну або піклувальнику видається посвідчення установленого зразка (додаток 3).

Судом встановлено, що малолітній ОСОБА_3 , 2014 р.н., позбавлений батьківського піклування, оскільки його матір померла, а батько самоусунувся від виконання батьківських обов`язків. Позивачка є рідною сестрою малолітнього по матері і виявила бажання бути його опікуном, фактично повністю виконує ці обов`язки. З подання органу опіки і піклування вбачається, що позивачка може бути опікуном над малолітнім братом.

Відтак, вимога ОСОБА_1 про призначення її опікуном над малолітнім ОСОБА_3 також підлягає до задоволення.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

Згідно ч.2 ст.166 СК України особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини.

Положенням ч.3 ст.166 СК України передбачено, що при задоволенні позову щодо позбавлення батьківських прав суд одночасно приймає рішення про стягнення аліментів на дитину. У разі якщо мати, батько або інші законні представники дитини відмовляються отримувати аліменти від особи, позбавленої батьківських прав, суд приймає рішення про перерахування аліментів на особистий рахунок дитини у відділенні Державного ощадного банку України та зобов`язує матір, батька або інших законних представників дитини відкрити зазначений особистий рахунок у місячний строк з дня набрання законної сили рішенням суду.

Позивачкою не заявлено вимоги про стягнення аліментів з відповідача на утримання малолітньої дитини, проте, згідно вимог ч. 3 ст. 166 СК України дане питання має бути вирішено судом одночасно із рішенням щодо позбавлення батьківських прав.

Статтею 180 Сімейного кодексу України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або в твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначені розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення, тощо.

Згідно із ч. 2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Частиною 1 статті 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 СК України якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

Виходячи з положення ч. 5 ст. 183 СК України аліменти на одну дитину визначаються у розмірі однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Згідно ч.1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджується за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

Відтак, суд вважає за необхідне стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 у розмірі, визначеному ч.5 ст. 183 СК України.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується положенням ч.1 ст.133 ЦПК України, за яким судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Суд враховує, що позивачка згідно її позовних вимог бере судові витрати на себе. Розмір сплаченого нею судового збору при поданні позову становить 992,40 грн.

Водночас, згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки у позовній заяві об`єднано дві вимоги немайнового характеру - до стягнення з відповідача на користь держави підлягає судовий збір за одну немайнову вимогу у розмірі 992,40 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 164-166, 180-183, 191 Сімейного кодексу України, Законом України «Про охорону дитинства», ст. ст. 2, 5, 12, 19, 76, 77, 81, 82, 89, 131, 141, 206, 247, 263, 273, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Сектор з питань опіки та піклування відділу «Служба у справах дітей та сім`ї» Таращанської міської ради Київської області /як орган опіки та піклування/, про позбавлення батьківських прав та призначення опікуна,- задовольнити повністю.

Позбавити ОСОБА_2 батьківських прав щодо малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити опіку над малолітнім ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та призначити ОСОБА_1 його опікуном.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23.02.2022 року до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_5 , паспорт серії НОМЕР_6 , виданий Богуславським РС Управління ДМС України в Київській області 08.08.2013, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_7 паспорт серії НОМЕР_8 , виданий Таращанським РВ ГУ МВС України в Київській області 09.02.2006, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ;

Повне судове рішення складено 02.06.2022.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО