Провадження № 2/369/1728/22
РІШЕННЯ

Іменем України

24.01.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І.О.,

при секретарі Бікус С.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Саваріна Олена Сергіївна про зменшення розміру частки у спадщині, -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 через свого представника - адвоката Петренко С.В. звернулись до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом про зменшення розміру частки у спадщині.

В обґрунтування позову зазначено про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивачів - ОСОБА_4 , згідно свідоцтва про смерть від 05.03.2020 року. Після його смерті ОСОБА_4 приватним нотаріусом Савіріною О.С. відкрито спадкову справу № 65615877 згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 03.03.2020 року № 59673004. ОСОБА_4 на випадок своєї смерті заповіт не склав. Спадкоємцями першої черги після смерті спадкодавця ОСОБА_4 є його батьки: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , дружина ОСОБА_3 та діти спадкодавця ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Станом на відкриття спадкової справи спадкодавцю ОСОБА_4 належали майнові права на об`єкт інвестування, а саме на квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору укладеного між спадкодавцем ОСОБА_4 та ТОВ «ФК» ТОЛОКА» від 28.03.2018 року № 230-В8 про участь у фонді фінансування будівництва. Позивачі вважають, що з метою захисту прав та інтересів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від недобросовісних дій відповідача необхідно зменшити розмір частки ОСОБА_3 у спадщині щодо майнових прав на 80%. Підставами для цього є недобросовісна та аморальна поведінка зі сторони спадкоємця ОСОБА_3 по відношенню до померлого спадкодавця та спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Вважають першочерговою підставою для задоволення позову є ті обставини, що ОСОБА_3 , будучи дружиною спадкодавця ОСОБА_4 , категорично відмовилася приймати участь у похованні свого чоловіка спадкодавця. Після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , коли необхідно було вирішувати питання про проведення похоронних робіт, ОСОБА_3 категорично відмовилася витратити бодай копійку на ритуальні послуги щодо поховання ОСОБА_4 , цинічно переклавши ці обов`язки на старих батьків спадкодавця. Таким чином, організація та оплата ритуальних послуг та похоронних робіт повністю лягла на плечі старих батьків померлого спадкодавця, а саме на матір ОСОБА_1 згідно акту прийомки-здачі виконаних ритуальних та похоронних робіт від 17.02.2020 року, акту взаєморозрахунків від 21.02.2020 року. Крім того, ОСОБА_1 також проводила організацію та оплату поминального обіду згідно довідки КНУ ім. Тараса Шевченка. Вважають, що поведінка ОСОБА_3 є аморальною, оскільки вона проявила зневагу до померлого спадкодавця та до його батьків-спадкоємців. Зазначили, що не минуло двох місяців після смерті спадкодавця та протиправно заволодіти всім майном спадкоємця ОСОБА_2 обґрунтовуючи тим, що у квітні 2020 року ОСОБА_3 в рамках цивільної справи № 369/4451/20подала до Києво-Святошинського районного суду Київської області завідомо безпідставний позов з пропуском позовної давності відносно іншого спадкоємця ОСОБА_2 з вимогою перевести на неї права та обов`язки покупця будинку АДРЕСА_2 на підставі нотаріально - посвідчених договорів купівлі-продажу від 20.09.2012 року № 1244, від 20.09.2012 року № 1248. До даного майна ОСОБА_3 не має жодного відношення. Зазначила, що водночас ОСОБА_3 у своєму позові вирішила дискредитувати ОСОБА_2 , що він не має права володіти своїм власним майном, оскільки начебто є хворим на Альцгеймера, а тому станом на 2012 року не міг бути покупцем. При цьому жодних доказів ОСОБА_3 не надає, а просто, користуючись смертю спадкодавця намагається принизити ОСОБА_2 та завдати йому нелюдських душевних страждань шляхом ініціювання безпідставних судових проваджень. Не зупиняючись на своїх недобросовісних вчинках ОСОБА_3 в позові також дискредитувала та принизила молодшого сина позивачів ОСОБА_8 , звівши на нього наклеп, що він начебто погрожував їй виселенням. Крім того, ОСОБА_3 вже вдаючись просто до аморальних дій вказала, що ОСОБА_9 чекає смерті ОСОБА_2 , щоб продати майно та витратити кошти на проживання в Європі. Вважають, що після смерті спадкодавця у ОСОБА_3 виник злочинний намір у привласненні майна іншого спадкодавця, а саме ОСОБА_2 , оскільки ОСОБА_3 протиправно захопила будинок і перешкоджає власнику користуватися та розпоряджатися своєю власністю. Окрім ініціювання завідомо безпідставного судового провадження, ОСОБА_3 також вирішила вчинити психологічний тиск на позивачів шляхом відкриття завідомо безпідставного кримінального провадження відносно ОСОБА_2 за начебто підроблення заповіту. Для цього ОСОБА_3 у протиправний спосіб заволоділа таємною інформацією про складання ОСОБА_2 заповіту, що підтверджується копією витягу зі спадкового реєстру від 05.052020 року № 60104508, який ОСОБА_3 власноруч засвідчила, а також її позовною заявою у справі № 369/4451/20 згідно якої вбачається, що ОСОБА_3 якимось чином отримала таємну інформацію про складання заповіту. 22.05.2020 року ОСОБА_3 звернулася до Голосіївського управління поліції ГУНП у м. Києві з завідомо неправдивими повідомленнями про злочин відносно ОСОБА_2 , що підтверджується витягом з ЄРДР від 22.05.2020 року № 0003024. З метою ввести в оману орган досудового розслідування, ОСОБА_3 знову надала завідомо неправдиві показання про наявність у ОСОБА_2 хвороби Альцгеймера, що начебто унеможливлювало складення ним заповіту. Наразі ОСОБА_2 живий, а ОСОБА_3 не може бути його спадкоємцем. Відтак ОСОБА_3 не могла самостійно отримати зі Спадкового реєстру відомості про заповіт, що склав ОСОБА_2 , оскільки вона не входить до кола осіб, що мають право на отримання інформації з реєстру. Крім того, ОСОБА_3 також звернулася до Голосіївського управління ГКНП у м. Києві з завідомо неправдивими повідомленнями про злочин заявивши про викрадення ОСОБА_2 . Важають, що ОСОБА_3 з метою задоволення своїх меркантильних інтересів вчиняє тиск на спадкоємців ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , переслідує їх, втручається у їх приватне та сімейне життя з метою змусити останніх відмовитися від прав на спадкування. Таким чином, ОСОБА_3 після смерті спадкодавця, почала вчиняти психологічне насилля над спадкоємцями батьками спадкодавця для задоволення власних амбіцій та матеріальних потреб, шляхом примушування спадкоємців ОСОБА_2 та ОСОБА_1 відмовитися від прав на спадщину. Такі дії ОСОБА_3 можна розцінювати як варварство та приховане катування, що є підставою для зменшення розміру частки ОСОБА_3 у спадщині. Просили суд зменшити розмір частки у спадщині ОСОБА_3 на 80% від спадщини, що відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , що стосується майнових прав на об`єкт інвестування, а саме квартири АДРЕСА_1 .

27.07.2021 року на підставі ухвали судді Голосіївського районного суду м. Києва від 09.10.2020 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області за підсудністю надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Саваріна Олена Сергіївна про зменшення розміру частки у спадщині.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07.09.2021 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

20.10.2021 року від представника відповідача ОСОБА_10 надійшов відзив на позов, згідно якого відповідач ОСОБА_3 не відноситься до переліку осіб, що мають право на обов`язкову частку у спадщині, а відтак, до неї не можуть бути застосовані положення ст. 1241 ЦК України, якими передбачено зменшення частки у спадщині особам, які мають право на обов`язкову частку у спадщині. Основна підстава позивача щодо зменшення частки у спадщині є аморальна поведінка відповідача, але не по відношенню до спадкодавця, оскільки таких фактів просто не існує, а до інших спадкоємців. Є наклепом факти щодо поховання чоловіка відповідача, оскільки оригінали документів від фірми ритуальних послуг від 14.02.2020 року на суму 120000 грн. на «пакет еліт2, який передбачав кремацію померлого , було сплачено ОСОБА_3 , але матір спадкодавця не влаштовувало поховання замовлене невісткою , тому незважаючи на повну оплату вказаної послуги, вона особисто замовила ритуал поховання іншій фірмі, за власні кошти. Також, не має під собою підстав і претензія позивача щодо поділу спадкового майна, що доводять нотаріально посвідчені заяви на ім`я позивачів, у яких ОСОБА_3 - дружина померлого сина, повідомляє батьків свого чоловіка, що не збирається оспорювати право батьків на спадщину сина. Поданий позов містить ряд помилок щодо тлумачення спадкового та сімейного права, а тому не може бути задоволений, оскільки суперечить нормам чинного законодавства України. Просила суд у задоволенні позовної заяви відмовити у повному обсязі, оскільки вимоги поставлені у позовній заяві прямо порушують норми Спадкового права України, та не можуть бути застосовані до даних конкретних правовідносин.

21.10.2021 року від представника позивачів ОСОБА_11 надійшло клопотання про витребування доказів.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.10.2021 року клопотання представника позивачів ОСОБА_11 про витребування доказів задоволено та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Саваріної Олени Сергіївни належним чином завірену копію спадкової справи №65615877, що відкрита після смерті ОСОБА_4 , спадкоємцями якого є ОСОБА_1 , ОСОБА_3 .

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.10.2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

У відкрите судове засідання позивачі та їх представник ОСОБА_11 не з`явилися, до суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 , в якій вона просить суд провести розгляд справи без участі позивача ОСОБА_1 та її представника за наявними у справі матеріалами.

У відкрите судове засідання представник відповідача ОСОБА_10 не з`явилася, надала заяву про проведення судових засідань без відповідача та представника відповідача, заперечує проти задоволення позову як необґрунтованого чинним законодавством та просила суд відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

У відкрите судове засідання третя особа приватний ноніус Київського міського нотаріального округу Саваріна О.С. не з`явилася, надала заяву про розгляд цивільної справи без її участі.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд надходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданого 05.03.2020 року Києво-Святошинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у вигляді майнових права на об`єкт інвестування, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору про участь у фонді фінансування будівництва, укладеного між спадкодавцем ОСОБА_4 та ТОВ «ФК» ТОЛОКА» від 28.03.2018 року № 230-В8.

03.03.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Саваріною О.С. заведено спадкову справу № 1/2020 щодо майна померлого ОСОБА_4 .

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4 є його батьки - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , дружина - ОСОБА_3 , та діти - ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , що підтверджується, зокрема, даними свідоцтва про народження померлого ОСОБА_4 , виданого 03.08.1973 року Міським палацом новонароджених м. Києва; даними свідоцтва про шлюб, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_12 , виданим 05.02.2011 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві; даними свідоцтва про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виданого повторно 16.01.2013 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції; даними свідоцтва про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , виданого 26.07.2011 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві; даними свідоцтва про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , виданого 16.06.2016 року Солом`янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальним правилом, визначеним ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.

Звертаючись до суду з позовом, позивачі просять зменшити розмір частки спадкоємця ОСОБА_3 у спадщині, що відкрилась після смерті ОСОБА_13 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі ст. 1241 ЦК України, у зв`язку із недобросовісною та аморальною поведінкою спадкоємця ОСОБА_3 по відношенню до спадкодавця ОСОБА_4 та інших спадкоємців - позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Згідно з положеннями ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

Таким чином, в розумінні ст. 1241 ЦК України, судом, за наявності відповідних обставин, може бути зменшено розмір лише обов`язкової частки у спадщини.

Коло осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, визначене статтею 1241 ЦК України, є вичерпним і розширювальному тлумаченню не підлягає.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 є працездатною особою, відтак, не є особою, що має право на обов`язкову частку у спадщині в розумінні ст. 1241 ЦК України.

Доказів зворотнього матеріали цивільної справи не містять.

Крім того, аналіз абзацу другого частини першої статті 1241 ЦК України дозволяє стверджувати, що зменшення розміру обов`язкової частки у спадщині можливе з урахуванням (а) характеру відносин між спадкоємцями і спадкодавцем; (б) наявності інших обставин, що мають істотне значення (зокрема, ними може вважатись тривала відсутність спілкування між спадкодавцем і спадкоємцем, неприязні відносини, зумовлені аморальною поведінкою спадкоємця, тощо).

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

За правилами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд зазначає, що позивачами не надано в розпорядження суду та судом не здобуто в ході судового розгляду справи належних та допустимих доказів на підтвердження існування тих обставин, із наявністю яких закон пов`язує можливість вирішити питання про зменшення розміру обов`язкової частки спадкоємця у спадщині.

За встановлених судом обставин, суд находить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Керуючись статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Саваріна Олена Сергіївна про зменшення розміру частки у спадщин відмовити.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Інформація про позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Інформація про позивача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 .

Інформація про відповідача: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 .

Суддя І.О. Фінагеєва