У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кошель Б. І.

при секретарі Нізова А. Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, шляхом продажу на прилюдних торгах, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2021 року ТОВ «Кей-Колект» звернулося до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із вищевказаним цивільним позовом, в якому просив в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором №0 від 14 травня 2008 року, яка складає 21 382,46 дол. США, що за курсом НБУ станом на 26.10.2021 року становить 563 446,98 грн., звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме нерухоме майно: двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , за початковою ціною, яка буде визначена при примусовому виконанні рішення на рівні, не нижчому за звичайні ціни на таке майно на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Ухвалою суду від 29 листопада 2021 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 10 лютого 2022 року закрито підготовче провадження по вказаній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судові засіданні, які призначені на 02.03.2022 року, 05.05.2022 року та 03.06.2022 року не з`явився, що є черговою повторною неявкою позивача в судові засідання, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду невідомі. Про розгляд справи повідомлялися своєчасно, у встановленому законом порядку, шляхом отримання судових повісток, які направлялись на вказану у позовній заяві електронну адресу, в яких позивачу були роз`яснені наслідки неявки в судове засідання. Дані підтвердження наявні в матеріалах справи.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановлений законом порядку, причини неявки суду невідомі.

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд встановив, що матеріали справи містять докази належного повідомлення позивача про розгляд справи у судових засідання, що були призначені на 02.03.2022 року, 05.05.2022 року та 03.06.2022 року, шляхом направлення повісток, в яких позивачу були роз`яснені наслідки неявки в судове засідання, що підтверджується довідками про доставку електронного листа від 17.02.2022 року, 09.03.2022 року та 05.05.2022 року.

З огляду на складність змісту правовідносин між сторонами, справа не може бути розглянута без участі позивача. Справа вже тривалий час знаходиться в провадженні суду при цьому позивач не вчиняє будь-яких дій для прискорення розгляду справи.

Відповідно до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд розцінює безпідставні неявки представника позивача, що повідомлений належним чином про час, дату і місце судового засідання як зловживання позивачем своїми процесуальними правами, що є недопустимим.

Крім того, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав і обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставити лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У зв`язку з вищевказаним, зазначені дії сторони позивача суд вважає такими, що спрямовані на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Умовою для застосування п. 3 ч. 1 ст. 257 та ч. 5 ст. 223 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

Внаслідок чого, суд вважає, що позивач допустив безпідставні неявки в судові засідання, а саме 02.03.2022 року, 05.05.2022 року та 03.06.2022 року.

Отже, аналіз викладених вище обставин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення позивачем своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразились у систематичному не з`явленні в судові засідання, з метою зловживання своїми правами та безпідставного затягування судового розгляду справи.

Враховуючи викладене, а також те, що позивач повторно не направив свого представника в судові засідання, та від нього не надходило заяв про розгляд справи за його відсутності, що свідчить про зловживання своїми процесуальними правами суд вважає, можливим застосувати наслідки, які передбачені ст. 257 ЦПК України та залишити без розгляду позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, шляхом продажу на прилюдних торгах.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 44, 223, 257, 258, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, шляхом продажу на прилюдних торгах, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель