КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/6333/2022
У Х В А Л А

31 травня 2022 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 18 січня 2021 року (суддя Луценко О.М.) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

встановив:

ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 18 січня 2021 року позовну заяву залишено без розгляду.

На вказану ухвалу суду 17 січня 2022 року ОСОБА_1 направила до Оболонського районного суду міста Києва апеляційну скаргу.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 8 лютого 2022 року.

Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 11 лютого 2022 року апеляційну скаргу було залишено без руху, а позивачу наданий строк у десять днів з дня вручення копії ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення строку.

Копія ухвали судді від 11 лютого 2022 року була направлена в цей же день на поштову адресу ОСОБА_1 , яка зазначена нею у апеляційній скарзі (с.с.144), однак нею не отримана.

У зв`язку з неотриманням позивачем кореспонденції суду, направленої на її поштову адресу, копія ухвали судді від 11 лютого 2022 року була повторно направлена 17 травня 2022 року на електронну адресу ОСОБА_1 , яку вона повідомила Київському апеляційному суду через месенджер Viber (с.с. 145-146), та нею отримана 17 травня 2022р.

Отже, строк для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду для позивача закінчився 27 травня 2022 року.

24 травня 2022 року на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшла заява від імені ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій заявник посилається на неотримання ухвали суду та ознайомлення з нею тільки у січні 2022 року.

Відповідно до частини восьмої статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Пунктами 12, 32 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі

послуги» передбачено, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Частиною першою, другою статті 6, частиною першою статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Згідно з пунктами 14, 16 пункту 1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, електронний документ - це оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис - це електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. Електронний цифровий підпис використовується в автоматизованій системі документообігу суду для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Направлена ОСОБА_1 24 травня 2022 року на електронну адресу Київського апеляційного суду заява про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду електронним цифровим підписом не підписана, а відтак відсутні правові підстави вважати, що заява підписана особою, яка подає заяву до суду.

Виходячи з вищевикладеного, у визначений судом строк ОСОБА_1 заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду не подала.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу після закінчення строку, встановленого для оскарження ухвали суду, у встановлений судом строк позивач не подала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, у відкритті апеляційного провадження відмовляється.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 18 січня 2021 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк