Справа № 754/656/19
У Х В А Л А

Іменем України

07 червня 2022 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Галась І.А., вивчивши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 05 червня 2019 року в цивільній справі № 754/656/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

05 червня 2019 року Деснянським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, яким позов було задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, 14 січня 2022 року на адресу Деснянського районного суду м. Києва відповідачемнаправлена заява про перегляд зазначеного заочного рішення.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 31 січня 2022 року заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення була залишена без розгляду у зв`язку з пропуском заявником строку подання такої заяви.

02 червня 2022 року заявник ОСОБА_1 повторно звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з заявою про перегляд заочного рішення суду від 05 червня 2019 року в цивільній справі № 754/656/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Одночасно заявником подано клопотання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду від 05 червня 2019 року, відповідно до якого підставною поновлення процесуального строку заявником зазначено введення в Україні військового стану із 24 лютого 2022 року відповідно до Указу Президента.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Частини 3,4 ст. 284 ЦПК України передбачають, що учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Також, ч. 1 ст. 127 ЦПК України визначає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 127 ЦПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 127 ЦПК України пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності, об`єктивності та непереборності обставин, що спричинили пропуск, значимості справи для сторін, наявності фундаментальної судової помилки.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Верховний суд (Правова позиція аналогічного змісту наведена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №120/5780/20-а (ЄДРСРУ № 97806556) безальтернативно вказує, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з …позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Посилання позивача на введення на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску процесуального стану, оскільки дані перешкоди виникли через більш як два роки після винесення оскаржуваного судового рішення та через місяць після залишення заяви про перегляд заочного рішення (першої) без розгляду.

Вивчивши матеріали справи приходжу до наступного.

Судом встановлено, що заявником пропущено процесуальний строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, а зазначені підстави для його поновлення не можуть бути визнані поважними.

Керуючись ст. ст. 126, 127, 284,285 Цивільного процесуального кодексу України,-

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 05 червня 2019 року в цивільній справі № 754/656/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно отриманих коштів залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом 15 днів з дня її проголошення,

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому ухвали суду.

Головуючий: