Справа № 147/250/22
Провадження № 2/147/187/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2022 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Мудрак А.М.

з участю секретаря Чудак Г.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У березні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка є бабкою позивача. До дня смерті ОСОБА_3 проживала у смт Тростянець Вінницької області, а тому згідно ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є Тростянецький нотаріальний округ. На день смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцем до майна померлої за заповітом, посвідченим 20 травня 2009 року державним нотаріусом Тростянецької державної нотаріальної контори Вінницької області, від імені померлої ОСОБА_3 , за реєстром №1086, є позивач. Заповіт на даний час ніким не скасовано та не змінено. Інших спадкоємців до майна померлої ОСОБА_3 немає. Стверджує, що на день смерті спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_1 , йому було невідомо про існування заповідального розпорядження. Мати ОСОБА_2 спадщини не прийняла тому, що була необізнана з тим, що заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори на протязі шести місяців з дня смерті спадкодавця. Вона не подала заяву про прийняття спадщини і не подала заяви про відмову від спадщини. Квартиру вона вирішила подарувати позивачу. Коли батьки стали прибирати у квартирі, вони у шафі знайшли документи померлої, де серед інших був заповіт на ім`я позивача. Вказує, що як спадкоємець по заповіту, своєчасно прийняв спадщину, тому що вступив в управління спадковим майном померлої бабки, допомагав у її похованні, доглядає за квартирою померлої. Довідавшись про існування заповіту звернувся до нотаріуса, однак вже був пропущений строк для подачі заяви, тому нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, в зв`язку з чим позивач змушений звернутись до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини шляхом подачі заяви до нотаріальної контори.

Ухвалою судді від 11 квітня 2022 року прийнято позовну заяву та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Витребувано від Другої Тростянецької нотаріальної контори копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 16 травня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, 15.04.2022 подала до суду заяву, в якій просить слухати справу без її участі, позовні вимоги визнає повністю.

Представник відповідача Тростянецької селищної ради в судове засідання не з`явився, хоча належним чином були повідомлені про дату та час розгляду справи, клопотань про відкладення не надходило.

З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У статті 5 ЦПК України зазначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , у віці 77 років, про що 27 серпня 2016 року в книзі реєстрації актів про смерть зроблено запис №72, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданої Тростянецьким РВ ДРАЦС ГТУЮ у Вінницькій області (а.с.6).

За життя 20 травня 2009 року ОСОБА_3 зроблено заповітне розпорядження, яким належну їй квартиру за АДРЕСА_1 заповіла внуку ОСОБА_1 (а.с.7). Заповіт посвідчено 20.05.2009 державним нотаріусом Тростянецької державної нотаріальної контори Вінницької області та зареєстровано в реєстрі за №1086, що підтверджено копією заповіту від 20.05.2009. Даний заповіт зареєстровано в Реєстрі заповітів (а.с.7,8).

За життя ОСОБА_3 дійсно належала квартира АДРЕСА_1 , що підтверджено копією технічного паспорту (а.с.12-17), витягом з домової книги (а.с.18, 19) та свідоцтвом про право власності на житло від 20.11.2003 (а.с.15).

Оглянувши в судовому засіданні копію спадкової справи № 63/2022 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (а.с.40-48), встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину 25 березня 2022 року. Про що також свідчить витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі (а.с.11).

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Другої Тростянецької нотаріальної контори Вінницької області від 25.03.2022 за Вих.№134/02-31 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що належало ОСОБА_3 , у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини.(а.с.10).

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи із змісту ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Положеннями статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає реалізувати своє право на прийняття спадщини, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, подає нотаріусу заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений законом.

Згідно з ч.1, ч.3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк позивач не прийняв спадщину.

У постанові Верховного Суду від 6 червня 2018 року (справа №592/9058/17-ц; касаційне провадження № 61-200св18) вказано, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Позивач в обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини посилався на те, що покійна ОСОБА_3 не повідомляла його про наявність заповіту, також сам він не здогадувався про наявність на його ім`я заповіту.

Згідно з ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вказані норми процесуального права вказують на необхідність доведення стороною, що звернулась до суду, належними та допустимими доказами вимог, що нею заявлені.

Враховуючи обставини, на які посилається позивач в своєму позові, суд вважає, що зазначені ОСОБА_1 обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та за можливе визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 247, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщинизадовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне ім`я сторін:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , житель АДРЕСА_2 ;

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , житель АДРЕСА_3 ;

відповідач - Тростянецька селищна рада Гайсинського району Вінницької області, , місцезнаходження за адресою: вул.Соборна, 77, смт Тростянець, Гайсинський район, Вінницька область.

Суддя А.М. Мудрак