Номер провадження 2/754/2947/22
Справа №754/923/22
24 травня 2022 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання, -
Позивачка у січні 2022 року звернулась до суду з позовною заявою, в якій просила стягнути з відповідача аліменти на її користь на утримання повнолітньої доньки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка навчається, у розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, починаючи від для пред`явлення позову до досягнення донькою 23 (двадцяти трьох років). Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, який надалі було розірвано. Від даного шлюбу мають спільну повнолітню доньку, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на даний час досягла повноліття. Спільна дитина навчається у "Київському фаховому коледжі туризму та готельного господарства на денному стаціонарі, факультет економіки і права", донька не працює і самостійних доходів не має, у зв`язку з чим потребує матеріальної підтримки з боку батьків. Позивачці складно самостійно забезпечувати належний рівень матеріального забезпечення дитини, а відтак остання звернулась до суду з вищевказаною позовною заявою.
Ухвалою судді від 24.01.2022 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Разом з цим учасникам справи було направлено ухвалу суду про відкриття провадження у справі та направлено відповідачу копії позовної заяви з додатками та встановлено для учасників строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень.
Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідач про розгляд справи в порядку спрощеного провадженні без повідомлення (виклику) сторін повідомлявся судом належним чином, однак згідно витягу із сайту Укрпошти "поштове відправлення не вручене під ча доставки : інші причини". Відзиву на позовну заяву не надходило.
За змістом ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, повторно у судове засідання не з`явився без поважних причин або без повідомлення причин неявки та не подав відзив на позов, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до наступного висновку.
За змістом ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що сторони по справі перебували у зареєстрованому шлюбі, який в подальшому було розірвано рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 13.06.2017 року, про що свідчить копія рішення суду.
Позивачка 28.02.2018 року зареєструвала шлюб зі ОСОБА_5 та змінила прізвище на ОСОБА_1 , про що свідчить копія свідоцтва про шлюб (а/з № 322 ).
Сторони у справі мають спільну повнолітнього доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відповідною копією свідоцтва про народження (а/з № 44 ).
Відповідно до пояснень позивачки, викладених в позовній заяві, повнолітня донька проживає разом з нею та перебуває на її утриманні.
Згідно довідки виданої Заступником директора Київського фахового коледжу туризму та готельного господарства на ім`я ОСОБА_3 , вбачається, що остання є студенткою 3-го курсу денної форми навчання, спеціальності "Право", Київського фахового коледжу туризму та готельного господарства, факультет економіки і права, освітнього ступеня " Молодший спеціаліст" за рахунок фізичних( юридичних) осіб. Термін навчання з 01 вересня 2019 року по 30 червня 2023 року.
На момент подачі позову до суду ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 досягла повноліття.
Відповідно до положень ч.1 ст.199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку із цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати їм матеріальну допомогу.
У відповідності до вищевказаних правових норм, виявлення бажання на отримання матеріальної допомоги у зв`язку з продовженням навчанням є правом повнолітньої дочки (сина) або одного з батьків, з якими вона (він) проживають, яке нерозривно пов`язано з обов`язковою умовою можливості відповідача надавати таку допомогу і така умова оцінюється судом у сукупності з іншими обставинами, що мають істотне значення для вирішення спору.
Пунктом 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 6 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: досягнення дочкою, сином віку, який перевищує 18, але є меншим 23 років; продовження ними навчання; потреба у зв`язку з цим у матеріальній допомозі; наявність у батьків можливості надавати таку допомогу.
Частиною 1 статті 200 СК України передбачено, що суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у ст.182 СК України. При визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином.
Крім того, відповідно до ч.1 ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.
Враховуючи наведене, виходячи з рівності обов`язку батьків утримувати дітей, аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, суд вважає за необхідне даний позов задовольнити та стягнути з відповідача на утримання повнолітньої доньки до закінчення навчання в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, щомісячно на весь період його навчання, але не більш як до досягнення доньки двадцяти трьох років, що буде належним захистом прав повнолітньої доньки та не ставить платника аліментів у скрутне для нього становище.
Відповідно до ч.1 ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Згідно ст.141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 182, 184, 191, 199, 200 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-82, 141, 206, 223, 258-259, 263, 264-265, 268, 272, 273-279, 280, 352, 354-355, 430 ЦПК України, -
Позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Стягувати зі ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) аліменти на утримання повнолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на період навчання в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 20.01.2022 року, але не більш ніж до закінчення навчання або досягнення дитиною двадцяти трьох років.
Стягнути зі ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст рішення суду виготовлено 02.06.2022.
Суддя: Т.А.Зотько