Справа № 383/1256/21
Номер провадження 2/383/76/22
30 травня 2022 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді - Бондаренко В.В.,
за участю секретаря судового засідання - Могиленко В.М.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у відкритому судовому засіданні в місті Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» до ОСОБА_1 про стягнення суми відшкодування в порядку регресу, -
У грудні 2021 року Приватне акціонерне товариство «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» звернулось до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 суми відшкодування в порядку регресу у розмірі 9627 грн. 71 коп., а також судових витрат у сумі 4676 грн. 92 коп., що включають сплачений судовий збір у розмірі 2270 грн. та 2406 грн. 92 коп. витрат на професійну правничу допомогу.
Позов мотивує тим, що 09.04.2019 року у місті Бобринець по вул. Незалежності, 56, відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу марки «ИЖ», модель «2715011», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_1 та автомобіля марки «FORD TRANSIT», д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_2 . Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди транспортні засоби отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Постановами Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 08.07.2019 року у справі №383/462/19 та від 17.05.2019 року у справі №383/498/19 відповідача визнано винним у скоєнні вищевказаної дорожньо-транспортної пригоди та вживанні після дорожньо-транспортної пригоди алкоголю. 28.12.2018 року між ОСОБА_3 та позивачем укладено договір обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, оформлений полісом №АМ/8514783, забезпечений транспортний засіб «ИЖ», модель «2715011», д.н.з. НОМЕР_1 . Цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу «FORD TRANSIT», д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_4 на момент дорожньо-транспортної пригоди була застрахована у Приватному акціонерному товаристві «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «УНІКА», згідно полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №АМ/4074429 від 21.06.2018 року. Транспортний засіб «FORD TRANSIT», д.н.з. НОМЕР_2 перебував у розпорядження ОСОБА_5 на підставі довіреності. 27.05.2019 року позивач здійснив виплату страхового відшкодування ОСОБА_5 у розмірі 9627 грн. 71 коп. Оскільки відповідач відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння і вживав алкоголь після дорожньо-транспортної пригоди, то у позивача виникло право зворотної вимоги до відповідача на суму виплаченого потерпілій стороні страхового відшкодування.
Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 11.01.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.56-57).
Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 28.01.2022 року задоволено заяву представника позивача Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» - адвоката Шимборської Олександри Андріївни про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції (а.с.70-71).
Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 25.02.2022 року задоволено заяву представника позивача Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» - адвоката Шимборської Олександри Андріївни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (а.с.85-86).
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав до суду заяву у якій просив здійснювати розгляд справи за відсутності позивача та його представника. Позовні вимоги, викладені у позовній заяві підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.
Відповідач в судові засідання, призначені на 11.02.2022 року, 04.03.2022 року не з`явився, про час, місце та дати судових засідань повідомлений належним чином засобами поштового зв`язку, до суду повернулися поштові конверти з відміткою установи поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 65, 83-84). Крім того, відповідач не з`явився в судове засідання, призначене на 30.05.2022 року, про час, місце та дату судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про отримання судової повістки (а.с.99). Про причини неявки в судові засідання суд не повідомив.
Відповідно до положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).
Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, відсутність заперечень представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст.247 ЦПК України.
Суд, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що 09.04.2019 року о 11 год. 00 хв. в м. Бобринець по вул. Незалежності, 56, відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу ИЖ 2715011, державний номер НОМЕР_1 під керуваням ОСОБА_1 та автомобіля Ford Transit, державний номер НОМЕР_2 , внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження.
Постановою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 08.07.2019 року по справі №383/462/19, яка набрала законної сили 19.07.2019 року, було встановлено, що дорожньо-транспортна пригода сталася з вини водія ОСОБА_1 , який порушив вимоги п.10.9 Правил дорожнього руху (а.с.33). Крім того, ОСОБА_1 вживав після дорожньо-транспортної пригоди за його участю алкоголь, що підтверджується постановою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 17.05.2019 року, яка набарала законної сили 28.05.2019 року (а.с.31-32).
Згідно із ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу «ИЖ», модель «2715011», д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_3 була застрахована у Приватному акціонерному товаристві «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» згідно з полісом №АМ/8514783 від 28.12.2018 року (а.с.18), а власника транспортного засобу «FORD TRANSIT», д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_4 у Приватному акціонерному товаристві «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «УНІКА» згідно з полісом №АМ/4074429 від 21.06.2018 року (а.с.19).
Транспортний засіб «FORD TRANSIT», д.н.з. НОМЕР_2 перебував у розпорядження ОСОБА_5 на підставі довіреності від 22.08.2018 року, посвідченої приватним нотаріусом Новоархангельського районного нотаріального округу Степаненко Р.Г., зареєстрованої в реєстрі за №729, що підтверджується копією довіреності (а.с.21).
23.05.2019 року ОСОБА_5 звернулась до Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» із заявою про виплату страхового відшкодування (а.с.30).
Позивач звертався до відповідача з претензією від 17.07.2019 року та вимогою від 29.09.2021 року про відшкодування коштів в порядку регресу (а.с.37-41), які залишись без виконання.
Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
У відповідності до п.1 ч.1 ст.1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.
Відповідно до ч. 1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до підпункт 38.1.1 «в» пункту 38.1 статті 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (у редакції Закону України від 17.02.2011 року №3045-VI) страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, або вжив алкоголь, наркотики чи лікарські препарати, виготовлені на їх основі (крім тих, що входять до офіційно затвердженого складу аптечки або призначені медичним працівником).
Згідно пунктів 1.2, 1.7 статті 1 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховики - страхові організації, що мають право на здійснення обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів відповідно до вимог, встановлених цим Законом та Законом України «Про страхування»; забезпечений транспортний засіб - транспортний засіб, зазначений у чинному договорі обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності, за умови його експлуатації особами, відповідальність яких застрахована.
Таким чином, судом встановлено, що позивач сплатив страхове відшкодування потерпілому від дорожньо-транспортної пригоди, винним у вчинені якої був відповідач у справі, який після дорожньо-транспортної пригоди за його участю вжив алкоголь та відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного сп`яніння, а тому до позивача перейшло право регресної вимоги до відповідача в межах суми сплаченого страхового відшкодування. На підставі викладеного суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно положень статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
На підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу позивач надав: договір про надання правової допомоги №27 від 12.08.2021 року, укладений між Приватним акціонерним товариством «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» та адвокатським об`єданням «МС ПАРТНЕРС», від імені якого на підстві статуту діє керуючий партнер Шимборська Олександра Андріївна (а.с.43-45); акт прийому передачі регресних справ (а.с.46); детальний опис робіт, виконаних адвокатом (а.с.47); розрахунок суми судових витрат (а.с.42).
Склад та розмір витрат понесених позивачем на професійну правничу допомогу в сумі 2406 грн. 92 коп. суд вважає співмірним зі складністю справи, часом, витраченим адвокатом на надання послуг з правової допомоги та їх обсягом, значенням справи для сторони. Розмір витрат на професійну правову (правничу) допомогу відповідає критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру. Доказів неспівмірності витрат на правову допомогу відповідачем суду не надано.
Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З матеріалів справи вбачається, що Приватним акціонерним товариством «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» за позовні вимоги сплачено судовий збір у розмірі 2270 грн., що підтверджується платіжним дорученням (а.с.1).
З огляду на вищевикладене та враховуючи, що позовні вимоги задоволено повністю, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача 2270 грн. судового збору та 2406 грн. 92 коп. витрат на професійну правничу допомогу.
Керуючись ст.ст. 76-81, 133, 137, 141, 142, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» до ОСОБА_1 про стягнення суми відшкодування в порядку регресу - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» суму відшкодування в порядку регресу у розмірі 9627 (дев`ять тисяч шістсот двадцять сім) гривень 71 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень судового збору та 2406 (дві тисячі чотириста шість) гривень 92 копійок витрат на професійну правничу допомогу.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Найменування сторін:
Відповідач: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Повне судове рішення складено 03.06.2022 року.
Суддя В.В. Бондаренко