Справа № 274/6887/21
Провадження № 2/0274/559/22
Рішення

Іменем України

11.03.2022 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, третя особа: Бердичівська державна нотаріальна контора Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції (м.Хмельницький) про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини -

В с т а н о в и в :

В листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним вище позовом, відповідно до якого просить суд встановити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, що складається із земельної ділянки площею 4,6124 га, розташованої на території Буряківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, цільове призначення для товарного сільськогосподарського виробництва.

Вказав, що 27.07.2021 року у нього виникла різка біль, наступного дня його відвідав сімейний лікар та діагностував у нього сечокам"яну хворобу та хронічний пієлонефрит. Через різке погіршення стану здоров"я та больовий синдром він звернувся до Бердичівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом на земельну ділянку лише 21.08.2021 року. 23.10.2021 року отримав лист державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори від 21.08.2021 року , яким йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 4,6124 га., розташовану на території Буряківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала ОСОБА_2 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв"язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Зазначив, що з 28.07.2021 року по 09.08.2021 року перебував на лікарняному у зв"язку із сечокам"яною хворобою, хронічний пієлонефрит, загострений больовий синдром. Разом з тим через високу температуру в нього була підозра на захворювання COVID-19 чи іншим гостро - респіраторним інфекційним захворюванням, через що він перебував на ізоляції від інших осіб.

Зважаючи на вище наведене, вважає, що пропуск строку подання заяви про прийняття спадщини, який закінчився 04.08.2021 року в період хвороби та амбулаторного лікування. одночасно з поданням заяви до Бердичівської державної нотаріальної контори 21.08.2021 року служать достатньою підставою вважати пропуск звернення про прийняття спадщини таким, що відбувся з поважних причин.

08.11.2021 року ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області відкрито загальне позовне провадження ( а.с.19).

Позивач та його представник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, відповідно до наданих суду заяв підтримують заявлені позовні вимоги, просять розглянути справу у їх відсутності.

В судовому засіданні 17.05.2022 позивач та його представник заявлені позовні вимоги підтримали з підстав зазначених в позові.

Відповідач, в особі його представника в судове засідання не з`явився, 20.11.2021 сільським головою Райгородоцької сільської ради Самчиком М. надіслано заяву про розгляд справи у відсутності представника Райгородоцької сільської ради, проти задоволення позовних вимог не заперечують ( а.с.24).

Представник третьої особи - Бердичівської державної нотаріальної контори також в судове засідання не з"явився, 25.04.2022 на адресу суду спрямували листа, відповідно до якого просять розгляд справи проводити за відсутності їх представника. При вирішенні справи покладаються на розсуд суду ( а.с.65).

Допитана в судовому засіданні 17.05.2022 свідок ОСОБА_4 , яка є дружиною позивача, суду повідомила, що на початку липня 2021 року її чоловік захворів і він був вдома 2 тижні до середини липня, потім його стан став погіршуватися і вони звернулися до лікаря і констатували, що в нього сечокам"яна хвороба і тому він не встиг звернутися до нотаріуса вчасно.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вислухавши пояснення позивача, його представника, свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт.Гришківці Бердичівського району Житомирської області (а.с. 9).

Позивач ОСОБА_1 являється спадкоємцем майна після смерті матері - ОСОБА_2 за законом (копія матеріалів спадкової справи ( а.с.23-45).

До складу спадкового майна входить: земельна ділянка площею 4,6124 га кадастровий номер :04:000:0663, розташована на території Буряківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (а.с. 12).

Постановою нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г.А. № 1593/02-31 від 21.08.2021 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, в зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 10).

Докази на підтвердження інших осіб, які здійснили дії по прийняттю спадщини після ОСОБА_2 - станом на час розгляду справи відсутні (копія матеріалів спадкової справи).

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що відповідно до довідки № 1280 від 27.10.2021 виданою КНП "Центр первинної медико - санітарної допомоги" Бердичівської міської ради, ОСОБА_1 в період з 28.07.2021 по 09.08.2021 хворів на сечокам"яну хворобу. хр. пієлонефрит ст. загострення больовий синдром, тому через стан здоров`я не мав можливості звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при подачі заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ( а.с.14).

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Стаття 1261 ЦК України визначає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 04 серпня 2021 року, а позов до суду він пред`явив 01.11.2021 року, тобто пропущений ними строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Вимогу про стягнення з відповідача понесених судових витрат позивач не заявляв, тому керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, суд не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно статті 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 12-13,76-81,89,211,247,258,263-265,354 ЦПК України, суд -

У х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, третя особа: Бердичівська державна нотаріальна контора Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції (м.Хмельницький) про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.М. Вдовиченко