Справа № 288/279/22
Провадження № 2/288/204/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2022 року. смт.Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

з участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Овсієнко Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до акціонерного товариства «Оператор газорозподільних систем «Житомиргаз» про захист прав споживача послуг з розподілу газу шляхом скасування рішення комісії з розгляду акту про порушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі Позивач) звернувся до суду з позовом до акціонерного товариства «Оператор газорозподільних систем «Житомиргаз» (далі Відповідач) про захист прав споживача послуг з розподілу газу шляхом скасування рішення комісії з розгляду акту про порушення в якому вказує, що 27 січня 2020 року представником Відповідача було складено акт перевірки стану обліку природного газу з побутовим лічильником в домоволодіння Позивача. В результаті перевірки було встановлено наступне: пропускає газ, лічильник не реагує на мінімальні витрати, дріт, що тримає пломбу проржавів внаслідок погодних умов, лічильник без захисного ящика, покази лічильника 29459.99 м3, було складено акт про порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі.

03 лютого 2020 року представником Відповідача було складено акт перевірки стану обліку природного газу з побутовим лічильником № 5858, в результаті перевірки встановлено: пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, лічильний механізм не реагує, покази лічильника 29466.85 м3, визначено зняти лічильник на повірку. Крім того, зазначено що дата наступної повірки 23 квітня 2017 року, в той час як в паспорті зазначено строк чергової повірки лічильника 2014 рік.

05 лютого 2020 року представниками Відповідача було демонтовано лічильник газу, вилучено і направлено на експертизу, а на заміну встановлено тимчасовий лічильник, який працює і по даний час.

Актом № 3368 проведення експертизи лічильника газу від 06 лютого 2020 року встановлено: цілісність заводської пломби та повірочного тавра не пошкоджені, цілісність відлікового механізму не пошкоджений, механічні пошкодження не виявлено.

В подальшому 20 липня 2021 року Позивачу надійшло повідомлення про сплату на рахунок Відповідача коштів в розмірі 1200 гривень. 10 вересня 2021 року на звернення Позивача щодо підстав для нарахування вказаних коштів, йому було повідомлено, що рішенням Комісії з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу від 26 лютого 2020 року, оформлено протоколом № 59, затверджено акт про порушення № 1174 від 05 лютого 2020 року, в зв`язку з встановленою позаштатною роботою лічильника газу (пп.1, п.3, глави 2, розділу ХІ Кодексу ГРМ) вирішено провести нарахування, відповідно до абз.2, п.8, гл.3, розд.11 Кодексу ГРМ, з дня останнього контролю зняття показань лічильника газу до дня виявленого порушення, нарахований об`єм за вказаний період 185.24 м3 на суму 1205.70 гривень.

Позивач вказує, що діями Відповідача порушено його права, так як підставою для нарахування коштів стала визначена Відповідачем робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, а саме не працює обліковий механізм. Зміст визначення «позаштатний режим роботи» характеризується переліком ознак, які самостійно або в сукупності створюють його юридичне наповнення, проте наявність зазначених ознак підлягає доведенню саме оператором ГРМ насамперед шляхом фіксації у відповідному акті.

Разом з тим, із наданих Відповідачем документів, зокрема тих, що досліджувалися комісією при вирішенні питання про затвердження акту про порушення не вбачається наявність ознак позаштатного режиму, а саме під час перевірки стану обліку природного газу з побутовим лічильником 27 січня 2020 року в акті зазначено, що лічильник пропускає газ та не реагує на мінімальні витрати, показник 29459.99, проте вказаний акт не розглядався комісією.

Станом на 03 лютого 2020 року показники лічильника складають 29466.88, що відображено в акті № 585 перевірки обліку природного газу з побутовим лічильником та зазначено, що лічильник не реагує на мінімальні споживання (зупинка ВОГ), корозія пломбувального дроту. При цьому різниця показників лічильника, що зафіксовані 27 січня 2020 року та 03 лютого 2020 року, складає 6.86 м3, що спростовує обставину зупинки лічильника. Під час проведення експертизи лічильника несанкціонованого втручання в роботу лічильника не виявлено, інших обставин позаштатної роботи лічильника не встановлено.

Крім того, окремою підставою вважати протиправним рішення комісії про затвердження актів про порушення та нарахування не облікованого (донарахованого) об`єму спожитого природного газу є пропущення терміну періодичної повірки лічильника з вини оператора ГРМ.

В паспорті лічильника газу зазначено, що строк чергової повірки 2014 рік, в акті № 585 перевірки стану обліку природного газу з побутовим лічильником від 03 лютого 2020 року вказано дату наступної повірки 23 квітня 2017 року, проте вказаної повірки проведено не було з вини оператора, а тому нарахування не облікованого (донарахованого) об`єму спожитого природного газу, відповідно до вказаної норми, здійснюватися не повинно, таким чином рішення Відповідача про нарахування не облікованого (донарахованого) об`єму спожитого природного газу, є протиправним та підлягає скасуванню.

На підставі вищевикладеного Позивач просить визнати порушеними його права, як споживача з постачання та розподілу природного газу та визнати неправомірним та скасувати рішення комісії акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» оформленого протоколом № 59 від 26 лютого 2020 року, з розгляду акту про порушення № 1174 від 05 лютого 2020 року, складений відносно домоволодіння ОСОБА_2 .

Представник Позивача в судовому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити.

Представник Відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити у їх задоволенні.

07 квітня 2022 року надала до суду відзив на позовну заяву в якому вказала, що лічильник газу було визнано непридатним до застосування саме через перевищення допустимого відхилення у вимірюванні показників споживання природного газу, що однозначно призводить до викривлення даних показників лічильника під час його використання в побуті. Документів, які б спростовували непрацездатність лічильника з підстав його позаштатної роботи, споживачем на засіданні комісії чи до позовної заяви додано не було. А тому рішення про визначення необлікованого об`єму природного газу є правомірним та таким, що прийняте з дотриманням норм чинного законодавства. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. /а.с.22-25/

Суд, вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

У відповідності до статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно свідоцтва про приймання, лічильник газу модель NРМ, заводський номер № 1095693 на підставі результатів первісної перевірки визнаний придатним та допущений до застосування, строк наступної повірки 2014 рік. /а.с.7/

Відповідно до Акту перевірки стану обліку природного газу з побутовим лічильником від 27 січня 2020 року за о/р , представник АТ «Житомиргаз» в присутності споживача природного газу ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 , було проведено перевірку газових приладів лічильника № 1095693, модель NРМ, показник лічильника 29459.99, ПЛГ на мінімальні втрати не реагує, механічні пошкодження лічильника відсутні. В результаті перевірки встановлено: пропускає газ, лічильник не реагує на мінімальні втрати, дріт не держить пломбу, проржавів внаслідок погодних умов, лічильник без захисного ящика. /а.с.8/

27 січня 2020 року представником АТ «Житомиргаз» в присутності споживача ОСОБА_2 складено Акт про порушення, а саме за адресою: АДРЕСА_1 встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: розділу ХІ глави 2, пункту 3.1 пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, показник лічильника 29459.99. /а.с.9/

Відповідно до Акту № 5858 від 03 лютого 2020 року, представниками АТ «Житомиргаз» в присутність ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 було проведено перевірку газових приладів - лічильника № 1095693, модель NРМ, показник лічильника 29466.85, в результаті перевірки встановлено, що лічильник не реагує на мінімальне споживання (зупинка ВОГ), корозія пломбувального дроту. Виявлені порушення: підозра на втручання в роботу ЗВТ, зупинка лічильника. /а.с.10/

05 лютого 2020 року в споживача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 здійснено демонтаж засобу вимірювальної техніки лічильника модель NРМ, № 1095693, 2004 року випуску, показники лічильника 29466.84, що підтверджується Актом про демонтаж засобу вимірювальної техніки б/н. /а.с.11/

Відповідно до Акту про порушення № 1174 від 05 лютого 2020 року, представниками АТ «Житомиргаз» в присутності споживача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: розділ ХІ, глава 2, п.3.1 робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, не працює обліковий механізм, показник лічильника на дату складання Акта - 29466.84. В примітках до Акту споживачем зазначено, що він до неналежної роботи облікового механізму ніякого відношення не має, в зв`язку з чим і звернувся з письмовою заявою до суб`єкта господарювання. /а.с.14/

Згідно Протоколу № 1174 щодо направлення засобів вимірювальної техніки/пломб на позачергову (експертну) повірку, експертизу від 05 лютого 2020 року, перевірено дотримання правил споживання природного газу та достовірність його обліку лічильник модель NРМ, заводський номер № 1095693, 2004 року випуску, покази лічильника 29466.84 та встановлено, що лічильник (ЗВТ) на мінімальну втрату не реагує. /а.с.12/

В Акті № 3368 проведення експертизи лічильника газу від 06 лютого 2020 року, складеному комісією АТ «Житомиргаз» в присутності споживача ОСОБА_2 проведено експертизу лічильника NРМ, G-4, заводський номер № 1095693, показники 29466 м3, який знятий відповідно до акта від 05 лютого 2020 року б/н, за результатами зовнішнього огляду лічильника: - цілісність заводської пломби та повірочного тавра не пошкоджено; - цілісність відлікового механізму не пошкоджена; - механічні пошкодження та інше не виявлено. Висновки комісії: несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ не виявлено. /а.с.13/

06 серпня 2021 року АТ «Житомиргаз» на адресу ОСОБА_2 було направлено копію протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу № 59 від 26 лютого 2020 року. /а.с.15/

Як вбачається з Витягу з протоколу № 59 засідання Комісії з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу від 26 лютого 2020 року, за № 3.32 по особовому рахунку НОМЕР_1 , споживач ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , прийнято рішення про задоволення Акта № 1174 від 05 лютого 2020 року, вирішено провести нарахування відповідно до абзацу 2 пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ з дня останнього контролю зняття показань лічильника газу до дня виявлення порушення в розмірі 1205.70 гривень. Встановити лічильник за власні кошти. Примітка: пошкоджений пломбувальний дріт на лічильнику; - експертиза: несанкціонованого втручання в ЗВТ не виявлено. /а.с.16/

АТ «Житомиргаз» 19 січня 2022 року за вих. № 100-Сп-1366-0122 звернулось до ОСОБА_2 з листом-вимогою про сплату заборгованості за необлікований (донарахований) об`єм природного газу в розмірі 1205.70 гривень. /а.с.17/

Згідно довідки про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 1279 від 18 лютого 2020 року, виданої державним підприємством «Житомирський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», лічильник побутовий G-4 № 1095693, не відповідає вимогам ДСТУ 3336-96 п.5.1.5. Р50-071-98, Qmax= - 0.80 %; 0.2Qmax= - 1.20 %; Qmin= - 70.14 %./а.с.28/

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Позивач просить визнати неправомірним та скасувати рішення комісії Відповідача з розгляду акту про порушення № 1174 від 05 лютого 2020 року, складеного відносно його домоволодіння з тих підстав, що Відповідачем не доведено наявності підстав для нарахування йому не облікованого (донарахованого) об`єму спожитого природного газу.

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494 (далі Кодекс), Положення про проведення експертизи лічильників газу, встановлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затверджене наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року № 619 (далі Положення).

Кодексом газорозподільних систем, визначаються взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначає правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

Згідно з пунктом 4 глави 6 розділу Х Кодексу, за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування.

Відповідно до пункту 6 глави 8 розділу Х Кодексу, до демонтажу лічильника газу на повірку або до його повірки на місці встановлення Оператор ГРМ має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному цією главою, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному цією главою. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам Оператора ГРМ (разом з їх засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу.

Відповідно до пункту 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРМ, суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема Оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Пунктом 7 глави 9 розділу Х Кодексу ГРМ визначено, що в разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі ХІ цього Кодексу.

При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза у порядку, визначеному цим розділом. При виявленні ознак пошкодження ЗВТ (лічильника газу) за умови відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована його позачергова чи експертна повірка у порядку, визначеному цим розділом. До отримання результатів експертизи або позачергової чи експертної повірки розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення не здійснюється (абзац 3 пункту 7 глави 9 розділу Х Кодексу ГРМ).

Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу, якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави.

Главою 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем визначено види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування.

Змістовний аналіз цієї глави дозволяє сформулювати висновок про те, що ним врегульовано 3 основних групи порушень: 1) порушення споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу (пункт 1 глави 2 розділу XI); 2) порушення, внаслідок яких Оператор ГРМ змінює встановлений режим нарахування об`ємів (обсягів) розподіленого природного газу споживачу (пункт 2 глави 2 розділу XI); 3) порушення (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу (пункт 3 глави 2 розділу XI).

В Протоколі № 117 П щодо направлення засобів вимірювальної техніки/пломб на позачергову (експертну) повірку, експертизу від 05 лютого 2020 року /а.с.12/ встановлено пошкодження пломбувального дроту та лічильник на мінімальну втрату не реагує. В Акті про порушення № 1174 від 05 лютого 2020 року /а.с.14/ зазначено, що встановлено порушення пункту 3.1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРМ робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі не працює обліковий механізм.

Відповідно до підпунктів 8, 11 та 12 пункту 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі.

На засіданні Комісії з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу від 26 лютого 2020 року, задоволено Акт про порушення № 1174 від 05 лютого 2020 року /а.с.14/ зазначено про пошкодження пломбувального дроту та визначено провести нарахування відповідно до абз.2, п.8, гл.3, розд.ХІ Кодексу ГРМ.

Представник Відповідача в поданому відзиві посилається на те, що саме наявність перевищення допустимої похибки вимірювання, яка підтверджена довідкою про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 1279 від 18 лютого 2020 року /а.с.28/ є підтвердженням позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ.

Відповідно до пункту 3 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать: 1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно; 2) фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 3) виявлення помилок в конфігурації даних обчислювача об`єму газу, що були введені при його первинному програмуванні, чи в протоколі параметризації (діаметр газопроводу звужуючого пристрою, кількість імпульсів, параметрів ФХП тощо), внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 4) перевищення діапазону обчислення вузла обліку тощо.

Визначення позаштатного режиму міститься у пункті 6 глави 6 розділу X Кодексу газорозподільних систем, відповідно до якого позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає: 1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо; 2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу; 3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ; 4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення; 5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів; 6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.

Отже, законом визначено певні випадки (обставини) за яких наявні підстави вважати, що лічильник працює в позаштатному режимі та випадки пошкодження ЗВТ/лічильника газу механічне пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових, зокрема корпусу, скла, кріплення, захисних елементів, ліній з`єднання.

Відповідно до частини другої пункту 8 глави 3 розділу XI Кодексу, у разі виявлення Оператором ГРМ позаштатного режиму роботи лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється залежно від середньомісячного (середньодобового) обсягу споживання природного газу за аналогічний період (опалювальний або міжопалювальний) попереднього року або фактичний період споживання (опалювальний або міжопалювальний), якщо він становить менше шести місяців за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

З аналізу вищенаведених норм права вбачається, що перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу здійснюється лише у випадку доведеності факту пошкодження ЗВТ (лічильника газу), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), що і є предметом доказування по справі.

Згідно з підпунктом 3.1.3 пункту 3.1 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого наказом Мінпаливенерго від 27.12.2005 р. № 619 (далі - Положення), лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі, зокрема, виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: - невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; - ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; - ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; - зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на пильнику газу або на патрубках лічильника; - пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показників лічильника газу.

Відповідно до вимог пункту 3.2 Положення, у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках за формою, наведеною у додатку 1. Один примірник акта про виявлені порушення залишається у споживача, а другий - залишається у представника газопостачальної (газотранспортної) організації. Акт про виявлені порушення підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків. На вхідний та вихідний патрубки демонтованого лічильника газу ставляться заглушки, які пломбуються представником газопостачальної (газотранспортної) організації. У присутності споживача лічильник пакується представником газопостачальної (газотранспортної) організації в пакет з поліетилену або з іншого цупкого матеріалу, який опломбовується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації.

Згідно з пунктом 3.3 Положення, експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника. Залежно від результатів експертизи до акта експертизи додається довідка про непридатність засобу вимірювальної техніки або свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки згідно з ДСТУ 2708-99.

У постановах Верховного Суду від 13 лютого 2020 року в справі № 908/386/19 та від 28 травня 2020 року в справі № 908/902/19 викладено правову позицію, відповідно до якої, виходячи із системного аналізу зазначених положень Кодексу ГРС, зміст визначення «позаштатний режим роботи» характеризується переліком ознак, які самостійно або в своїй сукупності створюють його юридичне наповнення. Водночас хоча зазначений перелік і не є вичерпним, однак, з огляду на правову природу відносин з газопостачання та правовий статус його суб`єктів, наявність зазначених ознак підлягає доведенню саме оператором ГРМ, насамперед шляхом їх фіксації у відповідному акті. Ознаки позаштатного режиму повинні бути належним чином встановлені та зафіксовані оператором ГРМ, а для вирішення питання щодо наявності ознак роботи в позаштатному режимі відповідно до критеріїв визначених Кодексом ГРС у підпункті 6 пункту 6 глави 6 розділу X (за відсутності ознак передбачених підпунктами 1 - 5) недостатньо лише зазначати, що за результатами метрологічних вимірювань «має місце похибка», а підлягає доведенню оператором ГРМ факт наявності інших ознак порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ з боку споживача.

Відповідно до Акту № 3368 проведення експертизи лічильника від 06 лютого 2020 року /а.с.13/: - несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ не виявлено; - цілісність заводської пломби та повірочного тавра не пошкоджено; - цілісність відлікового механізму не пошкоджена; - механічні пошкодження та інше не виявлено.

Акт про порушення № 1174, який в подальшому було задоволено на засіданні комісії, складено в зв`язку з порушенням пункту 3.1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРМ робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі не працює обліковий механізм, в той час як в оскаржуваному протоколі комісії, зазначено, що підставою для задоволення Акту про порушення № 1174 стало пошкодження пломбувального дроту на лічильнику.

Аналіз наведених вище норм законодавства вказує на те, що Відповідач зобов`язаний довести наявність порушення Кодексу ГРМ зі сторони Позивача, проте, факт наявності пошкодження пломбувального дроту на лічильнику, не вказує на порушення вимог щодо експлуатації ЗВТ з боку споживача, які можуть вплинути на результати вимірювання, що згідно з пунктом 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ кваліфікується як позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, а невідповідність метрологічних характеристик вимогам ДСТУ 3336-96, п.5.1.5, Р50-071-98 «Лічильники газу побутові, Методи за засоби повірки», що була виявлена в результаті повірки лічильника газу представниками Відповідача, у взаємозв`язку з виявленими пошкодженнями не свідчить про порушення споживачем порядку експлуатації комерційного вузла обліку та не може бути підставою для його відповідальності.

Крім того, пунктом 3.4 Положення визначено, що у разі незгоди будь-якої сторони з висновками комісії по газопостачальній (газотранспортній) організації спірні питання вирішуються у судовому порядку.

Верховним Судом у постанові від 13 березня 2021 року № 335/584/19 зазначено, що споживач має право оскаржити у судовому порядку об`єм та/або вартість донарахованого природного газу у разі незгоди з їх розміром, визначеним оператором газорозподільної системи, рішення комісії та сам акт про порушення, що є ефективним способом захисту порушених прав.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що акт про порушення складений щодо Позивача, задоволений комісією з розгляду актів про порушення АТ «Житомиргаз» без урахування наведених вище норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, оскільки факт порушення зі сторони споживача не підтверджений належними, достовірними та достатніми доказами, в той час як Позивачем при зверненні до суду доведено наявність підстав для визнання неправомірним та скасування рішення комісії.

Пунктом 4 глави 1 розділу 1 Кодексу ГРМ визначено, що повірка лічильника газу, це встановлення придатності до застосування лічильника газу на підставі результатів контролю його метрологічних характеристик, що здійснюється в установленому законодавством порядку.

Відповідно до пунктів 1-3 глави 8 розділу Х Кодексу КРМ, періодична повірка (у тому числі демонтаж, транспортування монтаж, технічне обслуговування та пов`язаний з такою повіркою ремонт) лічильників газу, які встановлені для розрахунків за спожитий природний газ побутовими споживачами (населенням) для їх побутових потреб, здійснюється за рахунок Оператора ГРМ незалежно від того, чи є він власником ЗВТ. Для належної організації періодичної повірки лічильників газу по об`єктах побутових споживачів Оператор ГРМ повинен: 1) мати в наявності персоніфікований перелік всіх лічильників газу побутових споживачів, що знаходяться на ліцензованій території Оператора ГРМ; 2) забезпечити належний моніторинг термінів спливу міжповірочного інтервалу для складання графіка проведення періодичної повірки лічильників; 3) забезпечити періодичну повірку лічильника протягом міжповірочного інтервалу. У разі якщо заходи з періодичної повірки лічильників, що встановлені на території та/або в приміщенні побутових споживачів, будуть здійснюватися одразу для всіх побутових споживачів багатоквартирного будинку (чи його під`їзду), Оператор ГРМ має завчасно вивісити відповідну об`яву в доступному для споживачів місці. У разі пропущення терміну періодичної повірки лічильника газу з вини Оператора ГРМ об`єм спожитого природного газу по об`єкту побутового споживача за відповідний період визначається за фактичними даними лічильника газу, за яким пропущений термін повірки.

Окремо суд звертає увагу на те, що пунктом 10 глави 3 розділу XI Кодексу, визначено, що у разі виявлення у побутового споживача пошкодження лічильника газу та/або пломб на ньому розрахунки, передбачені цією главою, за актом про порушення не здійснюються у випадку недотримання з вини Оператора ГРМ строків періодичної повірки лічильника газу.

В свідоцтві про повірку лічильника вказано строк повірки до червня 2014 року, проте представником Відповідача не надано підтверджень того, що Оператором ГРМ було дотримано вказані строки проведення повірки лічильника в домогосподарстві Позивача.

Частиною першою статті 76 ЦПК України, передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Вказані вище обставини в їх системному зв`язку вказують на те, що Позивачем доведено наявність підстав для задоволення позову та визнання неправомірним і скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення відносно ОСОБА_2 .

Позивач при зверненні до суду також просить стягнути з Відповідача понесені ним витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до частини першої статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Пунктом 1, 2 частини другої статті 137 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (частина третя статті 137 ЦПК України)

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо) (частина 8 статті 141 ЦПК України).

При визначенні суми відшкодування суд повинен виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, у рішенні у справі «East/West Alliance Limited» v. Ukraine» («Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України) від 23 січня 2014 року в § 268 зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим, вказаний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження №14-382цс19).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 зазначеного Закону).

До матеріалів справи додано Договір доручення про надання правової допомоги № 03/02-22 від 03 лютого 2022 року та Додаткову угоду від 04 лютого 2022 року до Договору про надання правової допомоги № 03/02-22 від 03 лютого 2022 року, укладену між адвокатським бюро Анатолія Яковенка та ОСОБА_2 ./ а.с.48, 49/

В Акті про прийняття-передачу наданих послуг від 04 лютого 2022 року /а.с.50/ вказано, що Виконавець адвокатське бюро Анатолія Яковенка надав Замовнику ОСОБА_2 юридичні послуги відповідно до Договору про надання правової допомоги № 03/02-22 від 03 лютого 2022 року та додаткової угоди до вказаного договору від 04 лютого 2022 року, а Замовник прийняв наступні послуги: 1. Проведення вивчення та аналізу матеріалів і документів, наданих Клієнтом, вивчення та аналіз судової практики, роз`яснень і коментарів, складання та подача зустрічної позовної заяви, адвокатського запиту, тощо 3000.00 гривень; 2. Участь в судових засіданнях 1950.00 гривень. Вартість послуг становить 4950.00 гривень.

Згідно квитанції № 73 від 04 лютого 2022 року, ОСОБА_2 сплачено на рахунок Адвокатського бюро Анатолія Яковенка кошти в розмірі 4950.50 гривень за надання правової допомоги. /а.с.51/

31 травня 2022 року від представника Відповідача надійшло заперечення щодо попереднього орієнтовного розрахунку витрат на правову допомогу в якому вона вказує, що гонорар адвоката у даній справі є неспівмірним з складністю справи, виконаними адвокатом роботами та ціною позову, оскільки перевищує її у чотири рази. Вважає витрати позивача на правову допомогу необґрунтованими та такими, що не підлягають стягненню з відповідача в повному обсязі. /а.с.56-60/

Частиною четвертою, п`ятою статті 137 ЦПК України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

В постанові Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 211/1674/19 визначено, що суд має право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони.

Представник Відповідача скористався своїм правом заявити клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу та вказала, що їх розмір є завищеним.

Щодо співмірності витрат на правову допомогу, суд враховує позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 01 вересня 2020 року в справі № 640/6209/19, відповідно до якої розмір відшкодування судових витрат повинен бути співрозмірним із ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову, а тому враховуючи критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката та конкретні обставини справи, зокрема ціну позову, тривалість судових засідань, час витрачений адвокатом на участь в судових засіданнях і заявлених ним клопотань, складність справи, ціну позову та враховуючи заявлене представником Відповідачем клопотання про зменшення витрат, суд з огляду на розумну необхідність судових витрат, обмежує їх розмір з 4950.00 гривень до 1000.00 гривень.

Таким чином, позов в частині заявлених вимог про стягнення витрат на професійну правничу допомогу підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до статті частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач за позовом при зверненні до суду звільнений від сплати судового збору, в зв`язку з чим, підлягає стягненню з Відповідача на користь держави судовий збір в розмірі 992.40 гривень.

Керуючись Законом України «Про ринок природного газу»; Кодексом газорозподільних систем; статтями 2, 4, 5, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 89, 128, 133, 137, 141, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до акціонерного товариства «Оператор газорозподільних систем «Житомиргаз» про захист прав споживача послуг з розподілу газу шляхом скасування рішення комісії з розгляду акту про порушення задовольнити частково.

Визнати порушеними права ОСОБА_2 , як споживача з постачання та розподілу природного газу, визнати неправомірним та скасувати рішення комісії акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» оформленого протоколом № 59 від 26 лютого 2020 року, з розгляду акту про порушення № 1174 від 05 лютого 2020 року, складений відносно домоволодіння ОСОБА_2 .

Стягнути з акціонерного товариства «Оператор газорозподільних систем «Житомиргаз» (код: 03344071, місто Житомир, вулиця Фещенка Чопівського,35) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , жителя АДРЕСА_1 ) витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 1000.00 гривень.

Стягнути з акціонерного товариства «Оператор газорозподільних систем «Житомиргаз» (код: 03344071, місто Житомир, вулиця Фещенка Чопівського,35) на користь держави 992.40 гривень судового збору зарахувавши його до спеціального фонду Державного бюджету України.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник