КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 2-1577/11 Головуючий у суді першої інстанції - Притула Н.Г.
Номер провадження № 22-ц/824/1643/2022 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

24 січня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Яворського М.А. (судді-доповідача), Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс», подану представником Ковалевським Євгеном Володимировичем, на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» про заміну сторони виконавчого провадження, видачу дубліката виконавчих листів та поновлення строку для пред`явлення їх до виконання з примусового виконання рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 09 серпня 2012 року у цивільній справі № 2-1577/11 за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Приватного підприємства «Водолій СВ» про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 травня 2021 року задоволено частково заяву ТОВ «Укрдебт Плюс» про заміну сторони виконавчого провадження, видачу дубліката виконавчих листів та поновлення строку для пред`явлення їх до виконання з примусового виконання рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 серпня 2012 року.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ТОВ «Укрдебт Плюс» - Ковалевський Є.В. подав апеляційну скаргу 21 вересня 2021 року, тобто з попуском строку на апеляційне оскарження та яка не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 грудня 2021 року апеляційну скаргу ТОВ «Укрдебт Плюс» було залишено без руху та встановлено строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення недоліків, а саме: подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строків та надати докази на підтвердження поважності причин пропуску строків на апеляційне оскарження, а також подати квитанцію на підтвердження сплати судового збору у зазначеному розмірі або документи, що можуть підтверджувати звільнення від такої сплати та апеляційну скаргу, яка буде відповідати вимогам статті 356 ЦПК України (а.с.36-39, т.2).

Відповідно до супровідного листа, наявного в матеріалах справи, копію вказаної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху було направлено апелянту 28 грудня 2021 року (а.с.40, т.2).

Відповідно до рекомендованого повідомлення поштового відправлення №066 апелянт ТОВ «Укрдебт Плюс» отримав копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 04 січня 2022 року (а.с.41, т.2).

Враховуючи зазначене, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги слід вважати 14 січня 2022 року.

Разом з тим, станом на 24 січня 2022 року недоліки апеляційної скарги апелянтом усунуто не було.

Відповідно до приписів ч. 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Апеляційний суд доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження враховуючи наступні підстави.

ЄСПЛ у справах «Салов проти України», п. 93, «Сутяжник» проти Росії», п. 38 підкреслює, що відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи. Зокрема, під правовим пуризмом у практиці ЄСПЛ розуміється невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, а також строки для подання апеляційної чи касаційної скарги, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Європейський суд з прав людини вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Оскільки апелянтом, всупереч вимог законодавства, не усунено зазначені судом недоліки, то апеляційна скарга вважається такою, що подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, тому за зазначеною апеляційною скаргою відсутні підстави для відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст. 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс», подану представником Ковалевським Євгеном Володимировичем, на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» про заміну сторони виконавчого провадження, видачу дубліката виконавчих листів та поновлення строку для пред`явлення їх до виконання з примусового виконання рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 09 серпня 2012 року у цивільній справі № 2-1577/11 за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Приватного підприємства «Водолій СВ» про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська

В.О.Фінагеєв