Справа № 754/2100/21
У Х В А Л А

Іменем України

24 травня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді - Галась І.А.

при секретарі - Париста А.

за відсутності сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника відповідача про закриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_1 ) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ( АДРЕСА_2 ) про визнання недійсним договору позики.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 08 лютого 2021 року відкрито провадження в цивільній справі за вищевказаним позовом. Справу призначено до розгляду в порядку підготовчого провадження.

18.02.2021 року до суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Григоренка Ю.С. про закриття провадження у справі. Заявник обґрунтував клопотання тим, що Господарським судом м. Києва відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи - ОСОБА_2 (ухвала від 02.03.2020 року у справі № 910/787/20).

Не підготовчого розгляду сторони не з`явились, про час та місце розгляду повідомлялись належним чином, в поданій суду заяві від 11.04.2022 року представник відповідача просив справу розглянути за його відсутності.

При визначенні предметної юрисдикції справи суд має виходити із суті права/інтересу, за захистом якого суб`єкт публічного права звертається до суду, та мети звернення з позовом, оскільки саме такі критерії розмежування належності спору до тієї чи іншої юрисдикції дають змогу найбільш ефективно захистити порушене право позивача, аніж розмежування юрисдикції виключно на підставі участі у спорі суб`єкта владних повноважень.

Визначальною ознакою приватноправових відносин є наявність майнового чи особистого немайнового інтересу. Оспорювані або невизнані майнові права та інтереси підлягають захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення такого права або інтересу призвели дії суб`єкта владних повноважень при виконанні ним владних управлінських функцій.

За змістом статті 19 ЦПК України, під цивільною юрисдикцією розуміється компетенція загальних судів вирішувати з додержанням процесуальної форми цивільні справи у видах проваджень, передбачених цим Кодексом.

Частиною першою статті 19 цього Кодексу визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ГПК України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За положеннями п. 8 ч. 1 ст. 20 ГПК України, господарські суди розглядають справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство,у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

Також, відповідно до ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Отже, статтею 7 КУзПБ як процесуальним законом змінено юрисдикцію розгляду ряду спорів фізичних осіб - боржників щодо їх майна, які раніше розглядалися у цивільних судах.

Частиною третьою статті 7 КУзПБ визначено процесуальні наслідки щодо необхідності надіслання до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство та який розглядає спір по суті, матеріалів справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито до відкриття провадження у справі про банкрутство.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Господарського суду м. Києва від 02.03.2020 року у справі № 910/787/20 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_2 .

Щодо аналогічного позову:

1)Деснянським районним судом міста Києва було прийнято рішення про закриття провадження. (Справа № 754/5007/19 від 18 березня 2020 року)

2)Господарським судом міста Києва було прийнято рішення про залишення позову без розгляду. (Справа № 910/4959/20 від 27.01.2021 року)

На час вирішення клопотання Господарським судом міста Києва остаточне рішення в справі № 910/4959/20 не прийнято.

При цьому відповідно до статті стаття 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на те, що щодо ОСОБА_2 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи Господарським судом міста Києва то розгляд вищезазначеного позову має відбуватися Господарським судом міста Києва в межах справи про банкрутство.

З введенням в дію Кодексу Велика Палата ВС у своїх постановах дійшла висновку, що розгляд усіх майнових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи (постанови ВП ВС від 15.01.2020 у справі № 607/6254/15-ц, від 28.01.2020 у справі № 50/311-б).

У Постановах ВП ВС від 15 січня 2020 року у справі № 607/6254/15-ц та від 28 січня 2020 року у справі № 50/311-б зроблено висновок, що розгляд усіх маи?нових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієі? справи.

Враховуючи, що вказана справа на підставі п. 8 ч. 1 ст. 20 ГПК України, ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства підлягає розгляду лише в порядку господарського судочинства, то відповідно до положень п. 1 ч 1 ст. 255 ЦПК України провадження у даній справі підлягає закриттю.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», судовий збір у розмірі 908 грн., сплачений позивачем підлягає поверненню позивачу з державного бюджету.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 255, 142, 206, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 1 ст. 20 ГПК України, ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд,

У Х В А Л И В :

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики - закрити.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюдженту 908 гривень судового збору, сплаченого при поданні позову в Шулявському відділенні Київського ГРУ ПАТ КБ «ПриватБанк» за квитанцією №0.0..1 від 29.01.2021 року за реквізитами: Отримувач коштів: УК у Деснянському районі м.Києва/22030101, кредит рахунку 6004, код банку отримувача 37984978, МФО отримувача 899998, банк отримувача Казначейство України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: