Справа № 405/3023/22
УХВАЛА

04.08.2022 Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючої судді - Шевченко І.М.

з участю секретаря Мишевець Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність виконуючої обов`язки начальника Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Чубара Л.В.,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась в суд із скаргою, в якій просить визнати протиправною бездіяльність начальника (посадової особи) Фортечного відділу державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) та зобов`язати начальника (посадову особу) Фортечного відділу державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) винести постанову, якою зняти арешт з нерухомого майна, який накладений постановою про відкриття виконавчого провадження, б/н, 31.07.2012, Кіровський ВДВС Кіровоградського МУЮ (Косьянова Ю.В.); об`єкт обтяження: невизначене майно, все нерухоме майно; власник: ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_1 .

Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа мас право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, в порядку, встановленому ЦПК України, в тому числі шляхом пред`явлення скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

З роз`яснень, викладених у п. 42 Постанови № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», вбачається, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК).

Як вбачається із матеріалів скарги однією із її вимог є зняття арешту з нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 .

Виходячи з предмету скарги, вона підлягає розгляду судом за правилом виключної підсудності (за місцезнаходженням квартири).

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Враховуючи викладене вище, приймаючи до уваги те, що однією із вимог скарги є зняття арешту з майна, тобто з приводу нерухомого майна, а саме будинку АДРЕСА_1 , розташованого на території Фортечного (Кіровського) району міста Кропивницький,для якої (скарги) положеннями ст.30 ЦПК України встановлена виключна підсудність, за місцем знаходження майна або його основної частини, враховуючи, що згідно з ч.1 ст. 378 ЦПК України порушення правил виключної підсудності є підставою для скасування рішення і передачі справи на новий розгляд, вважаю, що дана справа не підсудна Ленінському районному суду м. Кіровограда.

Враховуючи вимоги п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Виходячи з наведеного, прихожу до висновку, що матеріали позову необхідно передати на розгляд до належного суду, тобто Кіровського районного суду м. Кіровограда за підсудністю.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 30, 31 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність виконуючої обов`язки начальника Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Чубара Л.В. передати на розгляд Кіровському районному суду м. Кіровограда.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 04.08.2022 року.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Ірина Миколаївна Шевченко