Справа N 474/1275/19
Провадження №2/474/19/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

29.04.22року смт.Врадіївка

Врадіївський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді Фасій В.В.,

при секретарі судового засідання Лисейко Т. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Врадіївка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі між співвласниками та визначення порядку користування земельною ділянкою ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суду з позовом до ОСОБА_2 про здійснення поділу житлового будинку в натурі між власниками та визначення порядку користування земельною ділянкою.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідно до рішення суду у 2003 року шлюб між ними розірвано. За час подружнього життя вона з відповідачем, спільно, розпочали будівництво житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , який після розірвання шлюбу вони з відповідачем зареєстрували за собою, по Ѕ частці за кожним, на праві приватної спільної часткової власності, про що їм були видані свідоцтва про право власності на нерухоме майно.

Двоповерховий житловий будинок побудований на земельній ділянці розміром 0,15 га наданий відповідачу для обслуговування будинку, його площа складає 156,6 кв.м., житлова - 73,5 кв.м. Також розміщені господарські споруди - літня кухня, сарай, гараж, криниця, огорожа.

З 2004 року відповідач припинив проживати у спірному будинку, хоча значиться зареєстрованим у ньому. Однак коли іноді приїздить, то заважає їй користуватися її частиною будинку, - першим поверхом на якому вона проживає, та на якому зробила капітальний ремонт.

Останній приїзд відповідача до будинку закінчився зривом вхідного замка та доступу його до її особистих речей.

З приводу користування будинком у них виникають суперечки, угоди про користування будинком та виділення її частики з будинку, між ними не досягнуто.

Тож, з огляду на вищевикладене, ст. ст. 183, 364, 367 ЦК України позивач просила поділити житловий будинок, шляхом виділення їй у власність перший поверх будинку - коридор (10,7 кв.м.), кухню (13,2 кв.м.), ванну (6,10 кв.м.), сауну (2 кв.м.), туалет (1 кв.м.), сходова клітина (4,10 кв.м.), житлова кімната (18,2 кв.м.), житлова кімната 22,30 кв.м., гараж (33,90 кв.м.) та визначити порядок користування земельною ділянкою за вказаною адресою згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи.

В судове засідання 29.04.2022р. позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляд справи повідомлялася належним чином.

26.04.2022 року звернулася на адресу суду з заявою та 28.04.2022 року звернулася на адресу суду з телефонограмою (№186), в яких, з огляду на воєнний стан запроваджений на території України та переміщення її до іншої місцевості в межах країни, оскільки по Миколаївській області ведуться бойові дії, просила провести розгляд справи у її відсутність. Також просила врахувати її думку щодо поділу будинку та порядку користування земельною ділянкою, - перший варіант запропонований експертом у висновку судово будівельно-технічної експертизи. Дала згоду на заочний розгляд справи.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання двічі, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в порядку передбаченому ч. 8, ч. 11 ст. 128 ЦПК України (судові повістки направлені по зареєстрованому місцю проживання відповідача рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень №180, 200), які повернуті на адресу суду з довідкою поштового відділення «про невручення через відсутність адресата по місцю проживання», а також через опублікування оголошення про виклик відповідача до суду на офіційному веб-сайті судової влади України)на розгляд справи не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи в його відсутність та відзив на позовну заяву не надав.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Так, як в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд за згодою позивача, визнав можливим провести заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів, у відповідності до приписів ст.ст. 280-281 ЦПК України.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, з урахуванням неявки в судове засідання всіх учасників справи, суд прийняв рішення про розгляд справи без фіксування судового процесу технічними засобами.

Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.

- 27.12.1991 року рішенням виконкому Врадіївської селищної ради народних депутатів ОСОБА_2 відповідно до ст. 18 ЗК УРСР надано у власність земельну ділянку 0,15 га (рішення №147 від 27.12.1991 року);

- 23.01.1992 року ОСОБА_2 відведено в натурі земельну ділянку площею 1500 кв.м. розташовану по АДРЕСА_1 під будівництво будинку, на підставі рішення сільської ради №147 від 27.12.1991 року (акт від 23.01.1992 року, інвентаризаційна справа №4366);

- 28.02.1992 року ОСОБА_2 надано дозвіл на будівництво 2-х поверхового житлового будинку і господарських споруд та видано дозвіл на право виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1 з визначенням наступних строків - з 28.02.1992 року по 28.02.1995 рік (дозвіл виконкому Врадіївської селищної ради народних депутатів №14 від 28.02.1992р., дозвіл №30 районного архітектора, інвентаризаційна справа №4366);

- 11.02.1994 року на ім`я ОСОБА_2 видано державні акти на право приватної власності на землю - площею 0,15 га по АДРЕСА_1 для обслуговування житлового будинку та на право постійного користування землею для ведення особистого підсобного господарства площею 0,19 га (державний акт на право приватної власності на землю №00000001 від 11.02.1994р. та державний акт на право постійного користування землею від 11.02.1994 року);

- 30.12.2002 року шлюб зареєстрований 19.07.1993 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано (рішення суду у справі №2-433/2002 р. від 30.12.2002 року, свідоцтво про розірвання шлюбу НОМЕР_1 );

- 15.06.2005 року на підставі рішення виконкома Врадіївської селищної ради №11 «Про дозвіл будівництва Індивідуальних житлових будинків і господарських будівель» за результатами розгляду заяв громадян про надання їм дозволу на будівництво індивідуального житлового будинку і господарських споруд, будівель, ч.1 ст. 31 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» вирішено внести зміни в раніше виданий дозвіл на будівництво житлового будинку громадянина ОСОБА_2 №14 від 28.02.1992 року і оформити за двома забудовниками ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , в зв`язку з тим, що вони разом брали участь у будівництві житлового будинку по АДРЕСА_1 (витяг з рішення №11 від 15.06.2005р., інвентаризаційна справа №4366);

- 20.06.2005 року складено акт про закінчення будівництва і введення в експлуатацію домоволодіння по АДРЕСА_1 (акт від 20.06.2005 року, інвентаризаційна справа №4366);

- 13.10.2005 року ОСОБА_2 , ОСОБА_1 виконавчим комітетом Врадіївської селищної ради видано свідоцтва про право власності на нерухоме майно, - на житловий будинок по АДРЕСА_2 , загальною площею 156,6 кв.м., житлова площа - 73,5 кв.м., літню кухню, сарай, гараж, криницю, огорожу, на підставі рішення виконкому Врадіївської селищної ради №2 від 13.07.2005р.. Форма власності - приватна спільна часткова. Розмір часток кожного зі співласників становить - Ѕ частки. (свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_2 , серії НОМЕР_3 );

- 31.03.2005 року Первомайським БТІ складено технічний паспорт на житловий будинок індивідуального житлового фонду по АДРЕСА_2 на ім`я ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , в якому спірне домоволодіння складається з: житлового будинку "А-ж" площею 146 м.кв, житлової мансандри площею 56 кв.м., підвалу «п-д» площею 22,4 кв.м. та 3,1 кв.м., літньої кухні «Б» площею 59,4 кв.м., гаражу «Г» площею 24 кв.м., колодязя «№1» площею 7,20 кв.м., огорожі «№2.4» площею 36 кв.м. При цьому перший поверх житлового будинку «А-Ж» складається з коридору 10,7 кв.м., кухні площею 13,20 кв.м., ванни площею 6,10 кв.м., сауни площею 2 кв.м., туалету площею 1 кв.м., сходової клітини площею 4,10 кв.м., житлової кімнати площею 18,20 кв.м., житлової кімнати площею 22,30 кв.м., гаражу площею 33,90 кв.м. та другий поверх складається з сходової клітини площею 6,30 кв.м., житлової кімнати площею 22,50 кв.м., житлової кімнати площею 10,50 кв.м., лоджії площею 5,80 кв.м.. Всього площею 156,6 кв.м. (технічний паспорт на будинок реєстровий номер 4168 від 31.03.205 року);

- 29.01.2016р. проведено зміну назви АДРЕСА_1 (довідка №6694 від 13.12.2019р.);

- позивач ОСОБА_1 самостійно здійснює догляд за будинком та прибудинковою територією, сплачує земельний податок. Колишній чоловік ОСОБА_2 в будинку не проживає з 2004 року (акт обстеженняматеріально-побутових умов від 17.08.2019 року);

- позивачем ОСОБА_1 у 2015 році проведено водопровід до будинку по АДРЕСА_2 , за власні кошти (довідка КП «Водогін-Врадіївка) №31 від 07.08.2020р.);

- 29.12.2020 року, після повернення справи з експертизи без виконання, позивач уточнила клопотання про проведення експертизи та просила призначити експертизу з питань за №3,4,5,6, зазначених у попередніх клопотаннях, що судом було задоволено та призначено експертизу з наступних питань: 1) Чи можливо поділити житловий будинок з надвірними (господарськими) будівлями за адресою: АДРЕСА_2 , в натурі між співвласниками і виділити позивачу у власність перший поверх будинку, а саме наступні приміщення - коридор площею 10,7 кв.м, кухня -13,2 кв.м, ванна -6,10 кв.м, сауна - 2,0 кв.м, туалет - 1,0 кв.м, сходова клітка - 4,10 кв.м, житлова кімната - 18,2 кв.м, житлова кімната - 22,30 кв.м., гараж 33,90 кв.м., згідно з планом забудови, та виділити відповідачу другий поверх житлового будинку - можливістю сплати грошової компенсації відповідачу у разі зменшення 1/2 частини ідеальної частки? Якщо неможливо, то запропонувати ймовірні варіанти реального поділу житлового будинку з господарськими (надвірними) спорудами? 2) Який розмір грошової компенсації буде становити у разі зменшення ідеальної частки відповідача? 3) Які конкретно необхідно провести роботи з переобладнання будинку і які матеріальні затрати необхідно понести по кожному із наданих варіантів? 4) Визначити порядок користування земельною ділянкою, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , згідно варіанту, який запропонує експерт відповідно до судової будівельно- технічної експертизи (ухвала суду №474/1275/19 від 29.12.2020р.);

- відповідно до висновку судової будівельно - технічної експертизи №СЕ19/115-21/6065- БТ від 22.11.2021 року, експертом, з урахуванням часток співвласників, порядку, що склався та побажанням Позивача (яка за власний кошт, що підтверджується квитанціями, рахунками та чеками, зробила ремонт першого поверху будинку), а Відповідач був відсутній і ні пропозицій ні заперечень не заявив, було розроблено 2 (два) варіанти порядку користування житловим будинком з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_2 , а саме пропонується виділити в користування:

* ВАРІАНТ І - 1/2 частки позивача ОСОБА_1 , - 1/2 (позначено рожевим кольором) під будинком: 1-2 Кухня площею 13,20 м2; 1-3 Ванна кімната площею 6,10 м2; 1-4 Сауна площею 2,0 м2; 1-5 Туалет площею 1,0 м2; 1-7 Житлова кімнат площею 18,20 м2; 1-8 Житлова кімната площею 22,30 м2; 1-9 Гараж площею 33,90 м2.; 1-1 коридор площею 10,70 м2; Літ. п/д- підвал загальною площею 25,5 м2. Позивач відмовилась від будь-яких господарських будівель і споруд. Всього разом 132,9 м.кв.; Та 1/2 частки відповідачу ОСОБА_2 ,- 1/2 (позначено зеленим кольором) під будинком: 1-10 Сходова клітка площею 6,30 м2; 1-11 Житлова кімната площею 22,50 м2; 1-12 Житлова кімната площею 10,50 м2; 1 Лоджія площею 5,80 м2; 1-6 Сходова клітка площею 4,10 м2 та під господарськими будівлями і спорудами: Літ. Б- літня кухня загальною площею 59,4 м2; Літ. В- сарай загальною площею 6,0 м2; Літ. Г- гараж загальною площею 24,0 м2. Всього разом 138,6 м2. При наданому варіанті порядку користування експертом зазначено про відсутність відхилення від ідеальних часток;

* ВАРІАНТ ІІ -1/2 частки позивачу ОСОБА_1 , - 1/2 (позначено рожевим кольором), під будинком: 1-2 Кухня площею 13,20 м2; 1-3 Ванна кімната площею 6,10 м2; 1-4 Сауна площею 2,0 m2; 1-5 Туалет площею 1,0 м2; 1-7 Житлова кімната площею 18,20 м2; 1-8 Житлова кімната площею 22,30 м2; 1-1 коридор площею 10,70 м2. та під господарськими будівлями і спорудами Літ. Г- гараж загальною площею 24,0 м2; Всього загальна орієнтовна площа користування 131,40 м2; Та 1/2 частки відповідачу ОСОБА_2 , - 1/2 (позначено зеленим кольором) під будинком:1-10 Сходова клітка, площею 6,30 м2; 1-11 Житлова кімната площею 22,50 м2 ; 1-12 Житлова кімната площею 10,50 м2 -1; І лоджія площею 5,80 м2; 1 -6 Сходова клітка площею 4,10 м2; Літ. п/д- підвал загальною площею 25,5 м2 та під господарськими будівлями і спорудами Літ. В- сарай загальною площею 6,0 м2; Літ. Б- літня кухня загальною площею 59,4 м2. Всього загальна орієнтовна площа користування 140,10 м2. При наданому варіанті порядку користування експертом зазначено про відсутність відхилення від ідеальних часток.

* При візуальному огляді об`єкта дослідження експертом було виявлено на другому поверсі житлового будинку кімнату орієнтовною площею 33,9 м2, відомості про яку до технічного паспорту не внесені, а тому при визначенні варіантів поділу будинку між співвласниками ця кімната яка знаходиться над гаражем площею 33,9 м2 експертом не враховується, однак в разі внесення інформації про неї до технічного паспорту вона надається в постійне користування ОСОБА_2

- відповідно до висновку судової будівельно - технічної експертизи №СЕ19/115-21/6065-БТ від 22.11.2021 року, експертом також було розроблено 2 (два) варіанти порядку користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_2 , а саме пропонується виділити в постійне користування:

* ВАРІАНТ І - 1/2 частки позивача ОСОБА_1 - вільна від забудови земельна ділянка орієнтовною площею 1577,1 м2 (з неї 930 м2. для ведення особистого підсобного господарства; 647,10 м2 - для обслуговування житлового будинку) та 1/2 частки відповідача ОСОБА_2 - вільна від забудови земельна ділянка орієнтовною площею 1571,40 м2 (з неї 930 м2 - для ведення особистого підсобного господарства; 641,40 м2 - для обслуговування житлового будинку);

* ВАРІАНТ ІІ - 1/2 частки позивача ОСОБА_1 - вільна від забудови земельна ділянка орієнтовною площею 1578,60м2 (з неї 930 м2 для ведення особистого підсобного господарства; 648,60 м2 - для обслуговування житлового будинку) та 1/2 частки відповідача ОСОБА_2 - вільна від забудови земельна ділянка орієнтовною площею 1569,90 м2 (з неї 930 м2 - для ведення особистого підсобного господарства; 639,90 м2 - для обслуговування житлового будинку);

- відповідно до висновку судової будівельно - технічної експертизи №СЕ19/115-21/6065-БТ від 22.11.2021 року, експертом при наданні відповіді на питання які конкретно необхідно провести роботи з переобладнання будинку і які матеріальні затрати необхідно понести по кожному із наданих варіантів, було зазначено по першому варіанті поділу, що необхідно провести наступні роботи по переобладнанню будинку: виконати роботи по улаштуванню вхідного отвору в несучій стіні відповідно до проектної документації; виконати роботи з перепланування житлових кімнат для створення кухні, санвузлу, ванної кімнати, коридору та передпокою, виходячи з мінімальних нормативних розмірів площ для даних приміщень; закрити прохід на 2-й поверх за допомогою цегляної кладки через коридор 1-1 (Зображення 4.1); відокремити інженерні комунікації згідно проектів, погоджених відповідними інженерними організаціями та по другому варіанті поділу, що необхідно виконати роботи з перепланування житлових кімнат для створення кухні, санвузлу, ванної кімнати, коридору та передпокою, виходячи з «мінімальних нормативних розмірів» площ для даних приміщень; відокремити інженерні комунікації згідно проектів, погоджених відповідними інженерними організаціями. А також зазначено, що будівельні роботи проводяться згідно проектно-кошторисної документації розробленої сертифікованими спеціалістами (інженерами - проектувальниками), а їх види, вартість та вибір матеріалів визначається згідно побажань замовника відповідно до чинних будівельних норм та технології будівництва.

Відповідно до ст. 4ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зч. 1ст. 13ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.50 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 76ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ч. 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 103ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності. Відповідно до частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно з частиною першою статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Частинами першою-третьою статті 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

За приписами ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Згідно з частиною першою статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави зробити висновок про те, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі N 205/9065/15-ц, від 27 травня 2020 року у справі N 173/1607/15-ц, від 12 березня 2020 року у справі N 127/5835/16-ц.

Частина 4 статті 120 ЗК України, в редакції, станом на набуття сторонами права власності на житловий будинок, - жовтень 2005 року, передбачала, що при переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачено у договорі відчуження будівлі та споруди.

За приписами ст. 377 ЦК України, в цій же редакції, - до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, у розмірах, встановлених договором. Якщо договором про відчуження житлового будинку, будівлі або споруди розмір земельної ділянки не визначений, до набувача переходить право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, будівлею або спорудою, та на частину земельної ділянки, яка є необхідною для їх обслуговування.

Як зазначив Верховний суд у своїй постанові від 13.06.2018 р., яка прийнята за наслідками розгляду цивільної справи N 742/388/16-ц, зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований.

Право на земельну ділянку визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, яке знаходиться на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними.

При вирішенні спору, визначаючи варіанти користування, володіння та розпорядження земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування, володіння та розпорядження земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо судом буде встановлено, що співвласники визначили вказаний порядок, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку.

Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування, володіння та розпорядження земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном.

29.12.2020 року ухвалою Врадіївського районного суду призначено у вказаній справі судову будівельно-технічну експертизу.

Як вбачається з висновку експерта за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи, щодо поділу в натурі домоволодіння по АДРЕСА_1 .Врадіївка експертом зроблено висновок, що поділ на дві ізольовані квартири можливий та запропоновано два варіанти розподілу, обидва з яких не містять відхилення від ідеальних часток.

З огляду на вищевикладене, враховуючи позицію сторін, суд бере до уваги варіант розподілу №1 спірного будинку з господарськими будівлями та спорудами, а також варіант № 1 користування земельними ділянками з цільовим призначенням: для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та для ведення особистого селянського господарства, запропоновані експертом у висновку судової будівельно-технічної експертизи №СЕ19/115-21/6065-БТ від 22.11.2021р., оскільки такий на думку суду ґрунтується на засадах справедливості і розумності, є найбільш простим та раціональним, відповідає ідеальним часткам співвласників будинку, забезпечує можливість експлуатації будинку і господарських будівель як окремих об`єктів нерухомості, не порушує цілісності каркасу будинку, необхідність проведення переобладнань не потребує великого обсягу затрат матеріального характеру та фізичних зусиль.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по справі, що складаються з судового збору в розмірі 1536 грн. та витрати

понесені позивачем на проведення судової будівельно-технічної експертизи в сумі 4942,56 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 355, 356, 364, 367 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 76, 77-81, 103, 133,141, 206, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі між власниками та визначення порядку користування земельною ділянкою задовольнити повністю.

Провести поділ в натурі житлового будинку по АДРЕСА_2 між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , відповідно до варіанту №1 поділу запронованого у висновку судової будівельно-технічної експертизи №СЕ19/115-21/6065-БТ від 22.11.2021 року, шляхом виділу в натурі у власність:

1) співвласнику ОСОБА_1 виділити у власність (Додаток №4 до висновку експерта, зображення 4.1-4.2-4.3, позначено рожевим кольором на першому поверху):

- під будинком: приміщенняпозначене 1-2 Кухня площею 13,20 м2; приміщенняпозначене 1-3 Ванна кімната площею 6,10 м2; приміщенняпозначене 1-4 Сауна площею 2,0 м2; приміщенняпозначене 1-5 Туалет площею 1,0 м2; приміщенняпозначене 1-7 Житлова кімната площею 18,20 м2; приміщенняпозначене 1-8 Житлова кімната площею 22,30 м2; приміщенняпозначене 1-9 Гараж площею 33,90 м2.; приміщенняпозначене 1-1 коридор площею 10,70 м2; примішення позначене Літ. п/д - підвал загальною площею 25,5 м2. Разом площею 132,9 м2

всього, загальною орієнтовною площею користування - 132,9 м.кв.;

2) співвласнику ОСОБА_2 виділити у власність (Додаток №4 до висновку експерта, зображення 4.1-4.2-4.3, позначено зеленим кольором на першому та другому поверхах):

- під будинком: приміщення позначене 1-10 Сходова клітка площею 6,30 м2; приміщення позначене 1-11 Житлова кімната площею 22,50 м2; приміщення позначене 1-12 Житлова кімната площею 10,50 м2; приміщення позначене 1 Лоджія площею 5,80 м2; приміщення позначене 1-6 Сходова клітка площею 4,10 м2; Разом площею 49,2 м2

- під господарськими будівлями і спорудами: приміщення позначене Літ. Б - літня кухня загальною площею 59,4 м2; приміщення позначене Літ. В - сарай загальною площею 6,0 м2; приміщення позначене Літ. Г- гараж загальною площею 24,0 м2. Разом площею 89,4 м2.

всього, загальною орієнтовною площею користування - 138,6 м2.

Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на будинковолодіння по АДРЕСА_2 .

Визначити порядок користування земельною ділянкою, яка розташована по АДРЕСА_2 між співвласниками житлового будинку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , відповідно до варіанту №1 запронованого у висновку судової будівельно-технічної експертизи №СЕ19/115-21/6065-БТ від 22.11.2021 року (Додаток №6, зображення 6.1), шляхом виділу:

1) позивачу ОСОБА_1 - вільну від забудов земельну ділянку орінєнтовною площею 1577,1м2 (із неї 930 м2 - для ведення особистого підсобного господарства та 647,10 м2 - для обслуговування житлового будинку) (Додаток №6, зображення 6.1 до висновку судової будівельно-технічної експертизи №СЕ19/115-21/6065-БТ від 22.11.2021 року, позначена рожевим кольором);

1) відповідачу ОСОБА_2 - вільну від забудов земельну ділянку орінєнтовною площею 1571,40м2 (із неї 930 м2 - для ведення особистого підсобного господарства та 641,40 м2 - для обслуговування житлового будинку) (Додаток №6, зображення 6.1 до висновку судової будівельно-технічної експертизи №СЕ19/115-21/6065-БТ від 22.11.2021 року, позначена зеленим кольором);

Стягнути з ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_4 , на користь ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_5 , судові витрати: судовий збір в сумі 1536 (одна тисяча п`ятсот тридцять шість) грн. та витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи №СЕ19/115-21/6065-БТ від 22.11.2021 року в сумі 4942 (чотири тисячі дев`ятсот сорок дві) грн. 56 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Врадіївський районний суд Миколаївської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Фасій