Справа №155/1430/21
Провадження №2/155/116/22
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

31.05.2022 м. Горохів

Горохівський районний суд Волинської області

в складі: головуючого судді Сметани В.М.,

при секретарі судових засідань Воронюк Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості

УСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Кредобанк» звернулося до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді від 07 жовтня 2021 року у відкритті провадження в частині позовних вимог акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_2 , про солідарне стягнення заборгованості - відмовлено. Відкрито провадження у цивільній справі в частині позовних вимог акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

В судове засідання представник позивача не з`явився, з невідомих причин, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, зокрема неодноразово надісланими повідомленнями на офіційну електрону адресу.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак, подав клопотання про розгляд справи у його відсутності.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріли справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У відповідності до ч.1,2 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах

Представник позивача звернувся до суду із позовною заявою про стягнення заборгованості за кредитним договором № CL-250743 від 26 грудня 2019 року.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка надсилається разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до частин 1, 3 статті 131 ЦПК Україна, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частинами 1, 2 статті 223 ЦПК України, передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня

2021 року у справі №465/205/17 (провадження №61-9536св21), постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі №465/6555/16-ц (провадження №61-9020св21).

На адресу суду 22 жовтня 2021 року від представника позивача адвоката Павленка Сергія Валерійовича надійшло клопотання про розгляд справи, яка призначена на 25 жовтня 2021 року 11 годину 00 хвилин без участі представника АТ «Кредобанк». (а.с.58-59).

Позивачкою 25 жовтня 2021 року до суду подано заяву про відкладення розгляду справи, яка призначена на 25 жовтня 2021 року. (а.с.65).

Протокольною ухвалою зазначену справу було відкладено на 25 листопада 2021 року 10 годину 00 хвилин. (а.с.66).

На адресу суду 17 листопада 2021 року від представника позивача адвоката Павленка С.В., надійшло клопотання про розгляд справи, яка призначена на 25 листопада 2021 року 10 годину 00 хвилин без участі представника АТ «Кредобанк». (а.с.68-69).

Від представника відповідача адвоката Тратнікова Я.В., 25 листопада 2021 року надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та надати можливість ознайомитися з матеріалами справи. (а.с.73).

Протокольною ухвалою зазначену справу було відкладено на 28 грудня 2021 року 11 годину 00 хвилин. (а.с.66).

На адресу суду 29 грудня 2021 року надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та визнати явку позивача обов`язковою, для надання пояснень.

Мотивуючи клопотання тим, що адвокат АО «Бізнес і право», який представляє інтереси позивача, повідомив ОСОБА_1 , про те, що право вимоги за кредитним договором до неї тепер має не АТ «Кредобанк», а інший кредитор. Проте адвокат не зазначив найменування іншого кредитора. (а.с.76).

Ухвалою суду від 28 грудня 2021 року було відкладено розгляд справи на 07 лютого 2022 року та визнано явку представника позивача адвоката Павленка Сергія Валерійовича в судове засідання обов`язковою для особистих пояснень. (а.с.78).

На адресу суду 05 січня 2022 року надійшла заява від адвоката Павленка С.В., про припинення його повноважень, як представника АТ «Кредобанк» у зазначеній справі. (а.с.81-82).

Ухвалою суду від 19 січня 2022 року було відкладено розгляд справи та визнано явку представника позивача АТ «Кредобанк» в судове засідання обов`язковою для особистих пояснень. (а.с.85). Про що було надіслано на електронну адресу зазначену в позовній заяві. (а.с.86).

Ухвалою суду від 07 лютого 2022 року було повторно відкладено розгляд справи на 02 березня 2022 року та визнано явку представника позивача АТ «Кредобанк» в судове засідання обов`язковою для особистих пояснень. (а.с.88). Про що було надіслано на електронну адресу зазначену в позовній заяві. (а.с.89), а також рекомендованим поштовим повідомленням на зазначену адресу.

Відповідно до рекомендованого поштового повідомлення, підтверджується, що 10 лютого 2022 року уповноваженою особою АТ «Кредобанк» було отримано ухвалу суду від 07 лютого 2022 року. (а.с.90).

Протокольними ухвалами від 02 березня 2022 року та 24 березня 2022 року, було повторно відкладено розгляд справи. (а.с.91-92).

Листом від 24 березня 2022 року на електрону адресу було відправлено повідомлення про розгляд справи, яка була повторно відкладена на 27 квітня 2022 року 10 годину 00 хвилин. Водночас, було запропоновано, що у разі неможливості до Горохівського районного суду Волинської області, надіслати клопотання про розгляд справи у відсутності представника позивача. (а.с.93).

Ухвалою суду від 27 квітня 2022 року було повторно відкладено розгляд справи на 31 травня 2022 року та визнано явку представника позивача АТ «Кредобанк» в судове засідання обов`язковою для особистих пояснень. (а.с.96). Про що було надіслано на електронну адресу зазначену в позовній заяві. (а.с.97).

Таким чином, представнику позивачу було відомо про судові засідання, однак до суду останній не з`явився і заяви про розгляд справи у його відсутності не подавав.

Відповідно до частин першої та другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК України).

Повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі №558/9/18 (провадження №61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява №18986/06 від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований

статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина 2 статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Подібні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі №465/205/17 (провадження №61-9536св21), в постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі №757/23967/13-ц (провадження №61-17220св18).

Суд, з урахуванням фактичних обставин, вважає за неможливе розгляд справи без участі представника позивача, оскільки відсутність пояснень сторони з приводу фактів, наведених представником відповідача, що перешкоджає суду ухвалити рішення у відповідності з вимогами ст.263 ЦПК України, а неявку представника позивача суд розцінює як не бажання бути учасником судового процесу.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За даних обставин, суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору, останній не прибуває в судове засідання без поважних причин, у зв`язку з чим, позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 44, 201, 257, 259 260, ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Горохівського районного суду

Волинської області В.М. Сметана