Справа №295/6347/18
У Х В А Л А

Іменем України

про залишення позовної заяви без розгляду

"02" червня 2022 р. м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Чішман Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Лайчук В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача суму заборгованості у розмірі 28000,00 грн. та судовий збір у розмірі 704,80 грн.

ОСОБА_1 звернулась до суду із зустрічною позовною заявою про визнання недійсним договорів позики, які оформлені розписками від 19.12.2017 року на загальну суму 28000,00 грн. Крім того, ОСОБА_1 просить стягнути з ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн., витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5000,00 грн. та судовий збір у розмірі 1409,60 грн.

Ухвалою суду від 12.10.2021 року позовну заяву (первісну) ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишено без розгляду. Ухвала суду набрала законної сили.

В судове засідання 02.06.2022 року сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Встановлено, що в судові засідання, що були призначені на 09.12.2021 року, 28.03.2022 року, 02.06.2022 року позивач ОСОБА_1 не з`являлась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином (т. 2, а.с. 173, 179, 193).

08.12.2021 року представником позивача ОСОБА_3 подано заяву про відкладення судового засідання, що призначене на 15-30 год., 09.12.2021 року у зв`язку з участю представника у розгляді справи в Господарському суді Житомирської області.

Доказів на підтвердження обставини, викладеної у заяві про відкладення, представником до заяви не було долучено та у послідуючому суду не пред`явлено.

01.06.2022 року представником позивача ОСОБА_3 подано заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з введення воєнного стану в Україні.

Проте, суд вважає, що відсутні підстави для відкладення судового засідання згідно заяви ОСОБА_3 від 01.06.2022 року.

У період введеного воєнного стану, відповідно до статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», повноваження судів не можуть бути припинені.

Згідно ч. 2 ст. 26 зазначеного Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Богунський районний суд м. Житомира продовжує працювати, з урахуванням обмежень, що виникли внаслідок введення воєнного стану в Україні.

Можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із воєнними діями, доцільне у випадку якщо це перешкоджає учасникам процесу прибути до суду.

Крім того, Державна судова адміністрація розробила порядок проведення відеоконференцзв`язку під час судового засідання за участі сторін поза межами приміщення суду. Таким чином було передбачено використання системи EasyCon або інших доступних для суду та учасників судового процесу засобів, що забезпечують проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку.

Клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку позивачем, представником не було заявлено.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи за заявою від 02.06.202 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, передбачила право кожній фізичній або юридичній особі на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Частина п`ята ст. 223 ЦПК України визначає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року по справі № 310/12817/13 викладено правову позицію з питання залишення позову без розгляду при повторній неявки позивача, не залежно від зазначеної причини, яка може бути поважною. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Позивач є ініціатором судового розгляду та інтерес в належному розгляді його позову має стимулювати його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, з огляду на повторну неявку позивача, представника в судові засідання; недоведеність поважності причин неявки в судове засідання; відсутність заяв про проведення розгляду справи за її відсутності, тому суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення первісної позовної заяви без розгляду, у відповідності до положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 223, 257, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву (зустрічну) ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики, стягнення моральної шкоди - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Чішман