КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/2855/2022
Головуючий у суді першої інстанції: Хоменко В.С.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2022 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Махлай Л.Д., Ящук Т.І.

секретар - Лащевська Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів позики,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4

на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 11 жовтня 2021 року,

встановив:

позивач в грудні 2018 року звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати недійсним договір позики, укладений між ним та відповідачем 27.11.2008. В подальшому в 2018 та 2020 роках позивач звернувся до суду з позовами до того ж відповідача про визнання недійсними договорів позики від 13.11.2009, 01.02.2010, 23.12.2010.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 03 грудня 2020 року справи було об`єднано в одне провадження.

У вересні 2021 року представник відповідача - ОСОБА_5 подала клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11 жовтня 2021 року клопотання було задоволено, призначено судову почеркознавчу експертизу та зупинено провадження по справі.

Представник позивача - ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу на вказану ухвалу, в якій просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач ОСОБА_2 просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Відповідачем ОСОБА_2 08.02.2022 було подано клопотання, в якому вона просила визнати подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції представником позивача - ОСОБА_4 зловживанням своїми процесуальними правами та залишити її без розгляду та застосувати до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу за зловживання своїми процесуальними правами з метою перешкоджання судочинству.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., пояснення представника відповідача - ОСОБА_5 , дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією із засад цивільного судочинства є змагальність сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 3 ст. 12 ЦПК України).

Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів (ст. 76 ЦПК України). Предметом доказування є, згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.7-1 Закону України «Про судову експертизу» підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

В ч.1 ст.103 ЦПК України закріплено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із тих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Позивачем ОСОБА_1 17 березня 2021 року було подано клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої він просив поставити питання, чи написані ним розписки про отримання у борг грошей від 27.11.2008, 13.11.2009, 01.02.2010, 23.12.2010 та просив відібрати у нього експериментальні зразки почерку, а ОСОБА_2 - зобов`язати надати оригінали розписок.

В клопотанні від 14.09.2021 про призначення почеркознавчої експертизи, яке подала представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Проскурня Т.В., на вирішення експерта просила поставити питання чи виконані рукописний текст та підписи в розписках від 27.11.2008, 13.11.2009, 01.02.2010, 23.12.2010 ОСОБА_1 . В цьому клопотанні представник зазначала, що оригінали розписок знаходяться у ОСОБА_2 і вони будуть надані експерту для дослідження.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11 жовтня 2021 року було задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_5 про призначення по справі почеркознавчої експертизи. На вирішення експерта було постановлено питання: Чи виконано рукописний текст у розписці від 27 листопада 2008 року, наданій ОСОБА_2 про отримання ОСОБА_1 у борг 80 000 (вісімдесяти тисяч) доларів США під 3 (три) відсотки в місяць строком на 9 (дев`ять) місяців - з можливим погашенням достроково при повідомленні на 1 (один) місяць, але не менше 3 (трьох) місяців - ОСОБА_1 ?

2. Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у розписці від 27 листопада 2008 року, наданій ОСОБА_2 про отримання ОСОБА_1 у борг 80 000 (вісімдесяти тисяч) доларів США під 3 (три) відсотки в місяць строком на 9 (дев`ять) місяців - з можливим погашенням достроково при повідомленні на 1 (один) місяць, але не менше 3 (трьох) місяців - ОСОБА_1 ?

3. Чи виконано рукописний текст у розписці від 13 листопада 2009 року, наданій ОСОБА_2 про отримання ОСОБА_1 у борг 70 000 (семидесяти тисяч) доларів США під 4 (чотири) відсотки в місяць строком на 6 (шість) місяців - ОСОБА_1 ?

4. Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у розписці від 13 листопада 2009 року, наданій ОСОБА_2 про отримання ОСОБА_1 у борг 70 000 (семидесяти тисяч) доларів США під 4 (чотири) відсотки в місяць строком на 6 (шість) місяців - ОСОБА_1 ?

5. Чи виконано рукописний текст у розписці від 01 лютого 2010 року, наданій ОСОБА_2 про отримання ОСОБА_1 у борг 40 000 (сорока тисяч) доларів США під 4 (чотири) відсотки в місяць строком на 6 (шість) місяців ОСОБА_1 ?

6. Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у розписці від 01 лютого 2010 року наданій ОСОБА_2 про отримання ОСОБА_1 у борг 40 000 (сорока тисяч) доларів США під 4 (чотири) відсотки в місяць строком на 6 (шість) місяців - ОСОБА_1 ?

7. Чи виконано рукописний текст у розписці від 23 грудня 2010 року, наданій ОСОБА_2 про отримання ОСОБА_1 у борг 70 000 (семидесяти тисяч) доларів США під 3 (три) відсотки в місяць строком на 3 (три) місяці - ОСОБА_1 ?

8. Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у розписці від 23 грудня 2010 року, наданій ОСОБА_2 про отримання ОСОБА_1 у борг 70 000 (семидесяти тисяч) доларів США під 3 (три) відсотки в місяць строком на 3 (три) місяці - Слепньовим Олексієм Володимировичем?

Зобов`язано ОСОБА_2 самостійно передати в Київський науково-дослідний інститут судових експертиз МЮ України оригінали розписок від 27.11.2008, 13.11.2009, 01.02.2010, 23.12.2010.

Зобов`язано експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮ України провести експертизу по матеріалам справи.

В описовій частині ухвали судом першої інстанції було зазначено, що позивачем у справі заявлено клопотання про призначення почеркознавчої експертизи із запитанням щодо виконання розписок безпосередньо позивачем, разом з тим, позивачем не поставлено питання чи виконано позивачем підписи в розписках від його імені. Однак в резолютивній частині ухвали судом першої інстанції не було зазначено щодо вирішення клопотання про призначення експертизи, поданого позивачем ОСОБА_1 .

Згідно з положеннями ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судом першої інстанції при вирішенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи не було враховано положення Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) (далі - Рекомендації).

Згідно 3.4 зазначених Рекомендацій вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню, та відібрання зразків оформлюються протоколом згідно з вимогами процесуального законодавства. У них, крім загальних реквізитів такого роду документів, зазначається, які саме зразки були вилучені або відібрані, їх кількість, умови відбору або вилучення, а також інші обставини, що мають значення для вирішення поставлених питань. Протокол підписується всіма особами, які брали участь у вилученні об`єктів, відібранні зразків.

Об`єкти дослідження надсилаються в експертну установу (експертові) в упаковці, яка забезпечує їх збереження, та засвідчуються особою у передбаченому законодавством порядку. Речові докази і порівняльні зразки упаковуються окремо.

В п. 1.1 Глави 1 Розділу 1 Рекомендацій врегульовано питання щодо призначення почеркознавчої експертизи, основним завданням якої є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Одним із вирішуваних питань може бути:

Чи виконано рукописний текст (рукописні записи) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) певною особою?

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи (п. 1.3. Глави 1 Розділу 1 Рекомендацій).

В пункті 1.4. Глави 1 Розділу Рекомендації зазначається, що перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

В пунктах 1.5-1.9 Глави 1 Розділу 1 Рекомендації врегульовано питання щодо відбирання зразків почерку. Так, вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру.

Відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.

Після нанесення 10 - 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Якщо рукописний текст, що досліджується, виконано друкованими літерами і цифрами або спеціальним шрифтом (креслярським, бібліотечним тощо), експериментальні зразки на другому етапі також повинні бути виконані друкованими літерами і цифрами або відповідним шрифтом.

Переписування з документа, що досліджується, або з машинописного (друкарського) тексту неприпустиме.

Якщо вбачаються підстави, що виконавець досліджуваного рукописного тексту намагався змінити свій почерк (писав лівою рукою, з іншим нахилом тощо), додатково відбираються зразки, виконані таким самим чином.

Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.

Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.

При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

При відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів.

Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

Вирішуючи питання щодо експертної установи, якій має бути доручено проведення експертизи, суд першої інстанції не мотивував свій висновок про доручення проведення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертизи Міністерства юстиції України, тоді як позивач в своєму клопотання просив доручити проведення експертизи Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Постановляючи ухвалу про призначення почеркознавчої експертизи та зупиняючи провадження по справі, суд першої інстанції не врахував вище наведених положень закону та направив справу для проведення почеркознавчої експертизи, не вказавши які об`єкти зі зразками почерку та підпису ОСОБА_1 надаються експерту для дослідження.

Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, оскаржувана ухвала суду першої інстанції про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи не відповідає вимогам ст.263 ЦПК України щодо законності й обґрунтованості, зазначені вище порушення призвели до неправильного вирішення питання. Вказане в силу ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Заявлене представником відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_5 клопотання про притягнення апелянта до відповідальності за зловживання процесуальними правами, задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Відповідно до ст. 17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи та інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

В даному випадку, подача представником позивача апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження по справі, не може вважатись зловживанням процесуальними правами.

Таким чином, ухвалу суду першої інстанції слід скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 379, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 11 жовтня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови виготовлено 31 травня 2022 року.

Головуючий

Судді