Провадження №: 2/755/3710/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" травня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Окунєва І.С. про часткове звільнення від сплати судового збору, подане в межах позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними договорів та застосування наслідків недійсності правочинів,-

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння та стягнення коштів.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 10 листопада 2021 року відмовлено позивачу у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору, позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання копії ухвали.

19 листопада 2021 року позивачем отримано ухвалу про залишення позовної заяви без руху, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

29 листопада 2021 року представник позивача - адвокат Данильчук О.І. направив до суду заяву про усунення недоліків, до якої долучено квитанцію про сплату судового збору в сумі 11 350,00 грн та позовну заяву про визнання недійсними договорів та застосування наслідків недійсності правочинів (нова редакція).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 грудня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння та стягнення коштів повернуто позивачеві.

Постановою Київського апеляційного суду від 22 лютого 2022 року ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 06 грудня 2021 року скасовано, направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 20 травня 2022 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання копії ухвали.

30 травня 2022 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Окунєва І.С. надійшло клопотання про часткове звільнення від сплати судового збору, а саме звільнення позивача від сплати судового збору в розмірі 7 264,00 грн за позовними вимогами немайнового характеру. Клопотання обґрунтоване тим, що розмір судового збору для подання цієї позовної заяви суттєво перевищує 5 відсотків розміру доходу позивача за 2021 рік, а введення в Україні військового стану впливає на фінансове навантаження позивача. Крім того представник позивача зазначає, що на утриманні позивача знаходиться двоє неповнолітніх дітей.

Вивчивши доводи поданого клопотання та матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження вказаних в клопотанні обставин, позивачем надано: копію довідки про суму заробітної плати ОСОБА_1 у ТОВ «СЛ Медікал Груп» за період з 24 серпня 2000 року по 19 липня 2021 року; копію довідки ОСОБА_1 про доходи у ТОВ «СЛ Медікал Груп» за 2021 рік від 19 липня 2021 року; копію довідки виданої КНП «ЦПМСД №1» 27 жовтня

2021 року №24 щодо заробітку ОСОБА_1 за період з серпня 2021 року по вересень

2021 року (долучені при подані позовної заяви); копію довідки про заробітну плату

ОСОБА_1 у КНП «ЦПМСД №1» Дніпровського району міста Києва за період з листопада 2021 року по квітень 2022 року та копії свідоцтв про народження дітей (долучені до даного клопотання).

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamskiand Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Відомостей про не отримання ОСОБА_1 інших доходів, відсутності у власності рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків у банках тощо матеріали справи не містять.

Сам по собі факт наявності у позивача двох неповнолітніх дітей також не може бути безумовною підставою для часткового звільнення від сплати судового збору.

Отже, зазначені позивачем обставини, в тому числі введення в Україні воєнного стану, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю скрутний матеріальний стан позивача, що перешкоджає їй виконати вимоги законодавства щодо оплати в повному обсязі судового збору за подання позовної заяви.

Констатація позивачем скрутного матеріального становища без надання доказів на підтвердження цих обставин не може вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору за вісьмома вимогами немайнового характеру, що узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Доказів того що ОСОБА_2 , як батько дітей сторін, ухиляється від сплати аліментів, матеріали справи також не містять.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Оскільки наведені доводи не підтверджують скрутний майновий стан позивача та відсутність у неї можливості сплатити судовий збір в повному обсязі, а також не дають змоги в повній мірі оцінити її майновий стан, клопотання про часткове звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

В поданому клопотання, представник позивача просив у випадку відмови в задоволенні даного клопотання продовжити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви.

Враховуючи вищевикладене, суд убачає підстави для продовження строку на усунення недоліків позовної заяви на п`ять днів з дня вручення/отримання даної ухвали.

На підставі викладеного та керуючись статтями 127, 136, 177, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Окунєва І.С. про часткове звільнення від сплати судового збору.

Продовжити позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків на п`ять днів з дня вручення/отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: