Справа № 756/3643/22
Провадження № 2-о/756/164/22
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

30 травня 2022 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки і піклування Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання фізичної особи обмежено дієздатною та встановлення опіки,

УСТАНОВИВ:

До Оболонського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки і піклування Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання фізичної особи обмежено дієздатною та встановлення опіки.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ч.3ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до частини 5 статті 177 ЦПК України, заявник зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази заявник може додати до заяви копії відповідних доказів).

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.

Згідно ч. 3 ст. 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Однак, у поданій заяві не зазначено особу, щодо якої розглядається справа про визнання її обмежено дієздатною у якості заінтересованої особи, прізвище, ім`я та по батькові такої особи, її місце проживання чи перебування та засоби зв`язку, що позбавляє суд у подальшому здійснити виклик такої особи для участі в судовому засіданні з метою дотримання вимог ч. 1 ст. 299 ЦПК України.

Відтак, заявником не було залучено до участі в якості заінтересованої особи, відносно якої розглядається справа про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи - ОСОБА_2 , у зв`язку з чим заявнику необхідно уточнити коло суб`єктів - учасників процесу, з наданням копії заяви та доданих матеріалів для них.

Згідно положень ст. 36 ЦК України суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо і тим ставить себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище. Порядок обмеження цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України.

Над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, встановлюється піклування, що визначено ч. 1 ст. 37 ЦК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦК України суд встановлює піклування над фізичною особою у разі обмеження її цивільної дієздатності і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування.

За змістом ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над особою, цивільна дієздатність якої обмежена, піклувальника не інакше, як за поданням органу опіки та піклування.

Призначення піклувальника у разі обмеження судом цивільної дієздатності особи є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства - захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав особою, цивільна дієздатність якої обмежена. Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над особами, цивільна дієздатність яких обмежена, піклування, а саме - за поданням відповідного органу.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 слідує, що останній просить визнати ОСОБА_2 обмежено дієздатною, встановити над нею опіку та призначити його опікуном - заявника ОСОБА_1 . Проте зміст заяви не містить даних, що органом опіки та піклування таке подання виносилось, хоча вимога з даного питання пред`явлена. Також не додано до заяви відповідного подання органу опіки та піклування про можливість призначення ОСОБА_1 піклувальником над особою, цивільна дієздатність якої обмежена, при тому, що наявність такого подання є обов`язковим для ухвалення судом рішення за результатами розгляду заяви про обмеження цивільної дієздатності особи.

Так, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Однак, в заяві відсутні відомості щодо наявності такої заяви особи, яка просить призначити її опікуном (піклувальником) та посилання на докази, що особа зверталась до відповідного органу опіки і піклування з даного питання. Доказів стосовно того, що ОСОБА_1 може бути опікуном (піклувальником) не надано.

Суд зауважує також на тому, що заявник, звертаючись до суду із заявою про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, просить встановити над такою особою опіку та призначити його опікуном, в той час, як згідно положень ч. 1 ст. 37, ч. 2 ст. 60 ЦК України над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, встановлюється піклування і за поданням органу опіки та піклування призначається піклувальник.

Крім того, заява не містить вмотивованого клопотання про призначення експертизи щодо встановлення психічного стану ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 298 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Таким чином, клопотання учасника судового розгляду про призначення експертизи має містити перелік питань, з яких експерт має надати суду висновок, найменування закладу, якому необхідно доручити проведення експертизи, мотиви призначення експертизи.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У заяві заявник зазначає, що його звільнено від сплати судового збору відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК України.

Відповідно із ч. 2 ст. 299 ЦПК судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 299 ЦПК України на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати пов`язані із розглядом справи.

Поряд з цим, необхідно зазначити, що з 1 вересня 2015 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" відповідно до якого виключено п. 9 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", згідно якого судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання обмежено дієздатним та призначення опікуна.

Крім того, ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не містить положення про пільги щодо сплати судового збору за подання заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, встановлення піклування над нею та призначення піклувальника.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі: 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, виходячи з положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір», заявник зобов`язаний сплатити судовий збір у розмірі 496,20 грн., та надати до суду квитанцію на підтвердження його сплати.

Також, слід зазначити, що ч. 1 ст. 177 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до заяви копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників справи.

Проте заявник не надав до заяви всіх документів для інших учасників справи.

З огляду на зазначене, заявнику необхідно надати суду копії всіх документів, що додаються до заяви відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи вищенаведене, заявнику рекомендовано усунути вищевказані недоліки заяви для подальшого вирішення питання щодо відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити заяву без руху, надавши заявнику строк для усунення вказаних недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки і піклування Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання фізичної особи обмежено дієздатною та встановлення опіки - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків заяви протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

Якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, вона буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Копію ухвали суду надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ткач