У Х В А Л А

Іменем України

17 січня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю:

секретаря судових засідань Чехун Ю.В.

представника позивача Новика М.С.,

представника відповідача Пивовар Н.Г.,

третьої особи ОСОБА_1 ,

представника третьої особи Туринської В.Є.,

розглядаючи у підготовчому засіданні заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Туринської Валентини Євгенівни про закриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Відділу приватизації державного житлового фонду в особі Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 , про визнання недійсним розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2021 року ОСОБА_2 звернулася до Деснянського районного суду міста Києва з позовною заявою до Відділу приватизації державного житлового фонду в особі Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_3 , в якій просить:

1. Визнати недійсним розпорядження відділу приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації № 225 від 27.07.2017 про передачу в приватну власність ОСОБА_4 квартири АДРЕСА_1 ;

2. Визнати недійсним свідоцтво про право власності квартири АДРЕСА_1 , видане ОСОБА_4 на підставі розпорядження відділу приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації № 225 від 27.07.2017.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі; постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 23 листопада 2021 року.

16.11.2021 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, а також, на виконання вимог ухвали суду від 05.10.2021, копію розпорядження відділу приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації № 225 від 27.07.2017.

23.11.2021 від представника позивача - адвоката Новика М.С. надійшла заява-клопотання про відкладення розгляду справи.

23.11.2021 від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій вона зазначає, що є власницею квартири АДРЕСА_1 , а тому рішення суду може вплинути на її право володіння вказаним майном. До заяви додано копію свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.02.2019.

У підготовче засідання 23.11.2021 учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 23 листопада 2021 року залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 . Розгляд справи відкладено на 17 січня 2022 року.

17 січня 2022 року представником третьої особи ОСОБА_1 - адвокатом Туринською Валентиною Євгенівною подано заяву про закриття провадження у справі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, обґрунтоване тим, що свідоцтво на право власності відповідно до розпорядження органу приватизації було видане ОСОБА_4 . Тобто, відповідачем у справі, крім Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, повинен бути ОСОБА_4 . Відповідно до ухвали Деснянського районного суду у справі № 754/9624/16-ц від 19.02.2021 ОСОБА_4 є померлим, що підтверджується свідоцтвом про смерть. Питання щодо встановлення правомірності видачі розпорядження органом приватизації та видачі свідоцтва на право власності належить до особистих прав фізичної особи і не підлягає спадкуванню. Враховуючи те, що документи на право приватизації подаються безпосередньо особою, яка звертається до органу приватизації, тому третя особа вважає, що дані правовідносини не допускають правонаступництва, а тому провадження у даній справі підлягає закриттю.

У судовому засіданні представник позивача заперечив щодо задоволення вказаного клопотання.

Представник відповідача підтримала подану заяву про закриття провадження у справі та просила її задовольнити.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши зміст заяви про закриття провадження у справі, суд приходить до висновку про те, що заяву слід залишити без задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту 1, пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1); настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (пункт 7).

З аналізу пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України вбачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Вказана позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16, а також в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 грудня 2019 року у справі № 127/328/17.

Оскільки ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто до відкриття провадження у даній справі (05 жовтня 2021 року), і позивачка, визначаючи склад учасників даного спору, не вказала ОСОБА_4 як відповідача у справі, у суду відсутні підстави для задоволення заяви представника третьої особи та закриття провадження у справі саме на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 255, 260, 261 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Туринської Валентини Євгенівни про закриття провадження у справі № 754/13110/21 за позовною заявою ОСОБА_2 до Відділу приватизації державного житлового фонду в особі Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 , про визнання недійсним розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 24.01.2022.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК