Справа № 369/4050/22
Провадження №2/369/4082/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі судді Янченка А.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського нотаріального округу Курковська Яна Леонідівна, приватний нотаріус Київського нотаріального округу Бондар Тетяна Миколаївна про витребування земельної ділянки, загальна площа якої становить 0,1109 гектарів, кадастровий номер: :04:003:0247, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння від ОСОБА_2 .

Також позивачем було подано заяву про забезпечення позову, в якій він просить суд забезпечити його позов шляхом:

- накладення арешту на земельну ділянку, загальна площа якої становить 0,1109 гектарів, кадастровий номер: :04:003:0247, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 із забороною ОСОБА_2 вчиняти дії, які в подальшому можуть привести до відчуження ним спірної земельної ділянки.

Свою заяву обґрунтував тим, що позивач є власником земельної ділянки, загальна площа якої становить 0,1109 гектарів, кадастровий номер: :04:003:0247, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі Державного акту про право власності на земельну ділянку ЯА № 581320.

Внаслідок шахрайських дій, що полягали у незаконному відчужені належного позивачу майна, шляхом проведення державної реєстрації права власності на належну позивачу земельну ділянку іншими особами на підставі підробленого договору дарування, зазначена земельна ділянка вибула з власності позивача.

На момент подання позовної заяви про витребування майна з чужого незаконного володіння, належне позивачу мано, знаходиться у власності відповідача.

Згідно доданих до позовної заяви скріншотів з сайтів продажу нерухомості, вбачаються спроби продажу відповідачем спірної земельної ділянки.

Заявник вважає, що спірна земельна ділянка, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може бути відчужена третій стороні на момент виконання рішення, через що доцільно вирішити питання про забезпечення позову на стадії прийняття рішення про відкриття провадження у справі.

Розглянувши заяву, всебічно та повно дослідивши доводи позивача, матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 лютого 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що відповідачем на підставі підробленого договору дарування, набуто належну позивачеві земельну ділянку, загальна площа якої становить 0,1109 гектарів, кадастровий номер: :04:003:0247, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідачем вживаються заходи щодо відчуження спірної земельної ділянки, що підтверджується наданими скріншотами з сайтів продажу нерухомості.

Враховуючи вищевикладене, накладення арешту на майно є доцільним та співмірним заходом забезпечення позову.

У поданій заяві про забезпечення позову чітко вказано вид забезпечення позову, зазначено усю необхідну інформацію про предмет забезпечення.

Заява містять достатньо обґрунтовані припущення про те, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи встановлені обставини справи, суд вважає можливим забезпечити позов шляхом накладення арешту на земельну ділянку, загальна площа якої становить 0,1109 гектарів, кадастровий номер: :04:003:0247, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 із забороною ОСОБА_2 вчиняти дії, які в подальшому можуть привести до відчуження ним спірної земельної ділянки, що буде співмірним із позовними вимогами.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення слід зазначити наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладений арешт може завдати збитків відповідачу, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Окрім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149-159, 260, 353, 354 ЦПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку, загальна площа якої становить 0,1109 гектарів, кадастровий номер: :04:003:0247, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 із забороною ОСОБА_2 вчиняти дії, які в подальшому можуть привести до відчуження ним спірної земельної ділянки.

Копію даної ухвали надіслати сторонам для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ст. 261 ЦПК України.

Дана ухвала відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, проте її оскарження не зупиняє її виконання.

Інформація про стягувача: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Інформація про боржника: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Суддя А.В. Янченко