Ухвала

23 травня 2022 року

м. Київ

справа № 761/6800/16-ц

провадження № 61-10649св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс Плюс», Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, Київська міська державна адміністрація, Головне управління з державного нагляду у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту у місті Києві, Головне управління Державної санітарної епідеміологічної служби у м. Києві, Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу адвоката Шевцової Олени Володимирівни в інтересах ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 16 червня 2020 року у складі колегії суддів: Саліхова В. В., Вербової І. М., Поліщук Н. В.,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб: Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс Плюс» (далі - ТОВ «Житлосервіс Плюс»), Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, Київської міської державної адміністрації, Головного управління з державного нагляду у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту у м. Києві, Головного управління Державної санітарної епідеміологічної служби у м. Києві, Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища, про усунення порушення та приведення майна у попередній стан.

Рішенням від 17 жовтня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у позові відмовив.

Постановою від 16 червня 2020 року Київський апеляційний суд апеляційну скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 задовольнив.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2017 року скасував та ухвалив нове рішення.

Позов ОСОБА_1 задовольнив.

Зобов`язав ОСОБА_2 протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили демонтувати конструкцію балкону до квартири АДРЕСА_1 та повернути фасад будинку у попередній стан.

Стягнув з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1 157,52 грн та 16 016,00 грн витрат пов`язаних з проведенням експертизи.

У касаційній скарзі, поданій у липні 2020 року до Верховного Суду, адвокат Шевцова О. В. в інтересах ОСОБА_2 , посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції.

Верховний Суд ухвалою від 07 серпня 2020 року відкрив касаційне провадження, витребував справу з суду першої інстанції, зупинив виконання постанови Київського апеляційного суду від 16 червня 2020 року до закінчення касаційного провадження, надіслав учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснив їм право подати відзив на касаційну скаргу.

Підставою для відкриття касаційного провадження є пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, а саме неврахування судом апеляційної інстанції висновку щодо застосування статті 376 ЦК України у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду: від 20 березня 2019 року у справі № 753/6914/15-ц, від 31 січня 2019 року у справі № 309/3989/14 та від 18 квітня 2018 року у справі № 757/9131/15-ц; висновку щодо застосування статті 383 ЦК України у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 05 грудня 2019 року у справі № 646/4626/17.

У вересні 2020 року справа надійшла до Верховного Суду.

Відзив на касаційну скаргу до Верховного Суду не надходив.

У вересні 2020 року Київська міська державна адміністрація звернулася до Верховного Суду з письмовими поясненнями.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Частиною першою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу буде призначено колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс Плюс», Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, Київської міської державної адміністрації, Головного управління з державного нагляду у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту у місті Києві, Головного управління Державної санітарної епідеміологічної служби у м. Києві, Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища, про усунення порушення та приведення майна у попередній стан призначити до судового розгляду.

Справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження в складі п`яти суддів за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Мартєв

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська