19.04.2022 Єдиний унікальний номер 205/851/22
Єдиний унікальний номер 205/851/22
Провадження № 2/205/1611/22
19 квітня 2022 року м. Дніпро
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Приходченко О.С.
при секретарі Король Т.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої внаслідок самовільного зайняття та нецільового використання земельної ділянки,
24 січня 2022 року Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області засобами поштового зв`язку направило до суду позов до відповідача ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої внаслідок самовільного зайняття та нецільового використання земельної ділянки, який надійшов до суду 02 лютого 2022 року.
Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 лютого 2022 року позов було прийнято до розгляду суду та відкрито позовне провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19 квітня 2022 року було вирішено питання про розгляд справи в заочному порядку.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час та дату судового засідання повідомлений в порядку ч. 4 ст. 130 ЦПК України, про причини неявки судові не повідомив, відзив на позов не надав. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності відповідача. Будь-які заяви чи клопотання від відповідача до суду не надходили.
Враховуючи, що учасники справи та їх представники у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані і добуті докази, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню за наступних підстав.
12 листопада 2021 року ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області складено припис № 1191-ДК/0138Пр/03/01/-21, яким визначено ОСОБА_1 у 30-денний строк усунути правопорушення та повідомити про виконання припису у строк до 13 грудня 2021 року, який вручено відповідачеві особисто (а.с.19-20).
12 листопада 2021 року ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області складено протокол про адміністративне правопорушення № 1191-ДК/0132П/07/01/-21 від 12 листопада 2021 року, з яким відповідача було ознайомлено та вручено другий примірник разом із розрахунком розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки у розмірі 161 517 грн. 72 коп. (а.с. 21-22).
Постановою ГУ Держгеокадастру № 1191-ДК/0110По/08/01/-21 від 18 листопада 2021 року справу було закрито у зв`язку із наявністю ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 197-1 КК України. Матеріали справи передано до ВП № 3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області (а.с. 25-26).
Відповідно до п. 12 постанови Пленуму ВСУ № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» від 16 квітня 2004 року у випадках самовільного зайняття земельних ділянок, псування, забруднення земель чи вчинення інших порушень земельного законодавства шкода відшкодовується відповідно до статей 211, 212 ЗК України, статей 22, 623, 1166, 1172, 1192 ЦК України особами, що її заподіяли.
Згідно з ч. 1 ст. 116 ЗК України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішеннями органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених ЗК України.
При цьому згідно з положеннями ч. 1 ст. 125 ЗК України (в редакції до внесення змін законом від 05 березня 2009 року) право власності та право користування на земельну ділянку виникає після одержання її власником або користувачем документа, що посвідчує право власності чи право постійного користування земельною ділянкою.
Після внесення вказаних змін (з 01 травня 2009 року) право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.
Згідно зі ст. 1 ЗУ «Про державний контроль за використанням та охороною земель» визначено термін «самовільне зайняття земельної ділянки» - це будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними.
За положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Згідно з положеннями ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Отже, загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння завдавача шкоди (цивільне правопорушення). При цьому слід виділяти такі обов`язкові складові елементи, які необхідні для настання деліктної відповідальності: а) протиправна поведінка особи; б) настання шкоди; в) причинний зв`язок між двома першими елементами; в) вина завдавача шкоди.
Відповідно до п. б ч. 1 ст. 211 ЗК України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за такі порушення, зокрема, самовільне зайняття земельних ділянок.
Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.
Порядок визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття та знесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу» № 963 від 25 липня 2007 року (далі - Методика).
Згідно з п.4 вказаної Методики розмір шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки, визначається для всіх категорій земель (крім земель житлової та громадської забудови) за такою формулою: Шс = Пс x Нп x Кф x Кі (1),
де Шс - розмір шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки, гривень;
Пс - площа самовільно зайнятої земельної ділянки, гектарів;
Нп - середньорічний дохід, який можна отримати від використання земель за цільовим призначенням, визначений у додатку 1, з урахуванням переліків, наведених у додатках 2 і 3;
Кф - коефіцієнт функціонального використання земель, визначений у додатку 4;
Кі - коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, який дорівнює добутку коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за 2007 та наступні роки, що визначаються відповідно до Порядку проведення індексації грошової оцінки земель, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 783 від 12 травня 2000 року.
Як зазначалось, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення шкоди потрібна наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.
На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у загальному розмірі 2 481 грн. (а.с. 1, 2), який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі викладеного, керуючись ЗУ «Про державний контроль за використанням та охороною земель», ст.ст. 116, 125, 211 ЗК України, ст. 22, 1166 ЦК України, ч. 1 ст. 141, ст. ст. 263-265, ч. 1 ст. 280, ст.ст. 281, 282 ЦПК України, суд
Позовні вимоги задовольнити.
Відповідачем може бути подано заяву про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення позивачем може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Суддя: