У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2022 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду в справі за позовом Публічного акціонерного товариства « ОТП Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, суддя

В С Т А Н О В И В:

21 лютого 2022 року заявник, в інтересах якої діє Громадська організація « Національна спілка споживачів» в особі голови ОСОБА_3, звернулася до суду з заявою про перегляд заочного, з її точки зору, рішення суду від 06 серпня 2020 року.

Заява підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Предметом спору сторін у даній справі було стягнення з ОСОБА_2 заборгованості на користь ПАТ`ОТП Банк» за кредитним договором.

Рішенням суду від 06 серпня 2020 року позов був задоволений.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь банку 83 788, 57 доларів США заборгованості та 13 262. 42 долари США відсотків.

З матеріалів справи вбачається, що справа тривалий час знаходилася в провадженні суду, а саме з вересня 2016 року.

Ухвалою суду від 08 лютого 2017 року провадження в справі зупинялося на підставі п.6 ч.1 ст.251 ЦПК України до розгляду справи за позовом ОСОБА_1 про визнання кредитного догвооур недійсним.

Ухвалою суду від 25 лютого 2020 року провадження в справі було поновлено.

Після поновлення провадження в справі вона призначалася до розгляду неодноразово. а саме: на 07.04.2020 року, 15.06. 2020 року та 06 серпня 2020 року.

Заявник, як відповідач у справі, належним чином повідомлялася про час її розгляду, про що свідчать її заяви до суду в кожне судове засідання про його відкладення.

Порядок та підстави заочного розгляду справи врегульовано Главою 11 ЦПК України.

За змістом цивільного процесуального закону заочне провадження є особливим порядком розгляду та вирішення цивільної справи за відсутності відповідача, належним чином повідомленого про час та місце судового розгляду і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, позивач не заперечує проти такого вирішення справи та суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

З матеріалів справи вбачається, що рішення про заочний розгляд справи судом не приймалося.

В свою чергу, судом було прийнято рішення про розгляд справи в відсутності відповідача, що відповідає вимогам ч.1 ст.223 ЦПК України.

Тобто, ухвалене судом рішення в справі не є заочним у розумінні вимог Глави 11 ЦПК України, і як такого заочного рішення в справі, про перегляд якого як заочного ставить питання заявник, не існує.

Оскільки розгляд справи проводився в загальному, а не заочному порядку, в його резолютивній частині був роз`яснений порядок його оскарження та набрання ним законної сили.

Порядок та строки подачі заяви про перегляд рішення, як заочного, судом не роз`яснювалося.

В свою чергу, ч.1 ст.284 ЦПК України визначено, що судом, що ухвалив рішення, за письмовою заявою відповідача може бути переглянуто лише заочне рішення.

Стаття 285 ЦПК України пред`являє певні вимоги до заяви про перегляд заочного рішення суду.

З точки зору закону заяву про перегляд заочного рішення, оформлену відповідно до вимог, встановлених 285 ЦПК України, суд приймає та розглядає у порядку, передбаченому статтями 286, 287 ЦПК України.

За змістом ч.1 ст. 286 ЦПК України суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає зазначеним вимогам, тобто є належно оформленою.

Відповідно до ст.287 ЦПК України в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (речення перше частини третьої статті 287 ЦПК України).

Таким чином, суд зобов`язаний прийняти та розглянути заяву про перегляд заочного рішення суду за умови її відповідності вимогам ст.ст.285-287 ЦПК України, а також за наявності умов, які свідчать про заочний розгляд справи.

З точки зору ч.8 ст.285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 ЦПК Укрїни.

З урахуванням того, що заочне рішення в справі не ухвалювалося, заява про його перегляд не може бути прийнята до провадження суду та розглянута судом у порядку Глави 11 ЦПК України.

Та обставина, що справа була розглянута в відсутності відповідача, не робить вказане рішення заочним у розумінні вимог ст.ст.280-282 ЦПК України та не дає підстав для його перегляду, як заочного, судом, що його ухвалив.

Суд при цьому також враховує, що відповідно до ч.4 ст.10 та ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суд при розгляді справ застосовує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику ЄСПЛ як джерело права.

Європейський суд з прав людини вказує, що право на доступ до суду має бути ефективним.

Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

У справі «Мушта проти України» ЄСПЛ нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що повернення заяви про перегляд заочного рішення з підстав відсутності самого судового рішення, про перегляд якого заявник ставить питання, не є відмовою в доступі до суду, оскільки в даному випадку такий доступ гарантовано заявнику, як відповідачу в справі, шляхом оскарження судового рішення в порядку, визначеному Главою 1 Розділу V ЦПК України.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що інтереси заявника при зверненні до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду представляє Громадська організація Національна спілка споживачів» в особі голови ОСОБА_3 на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 01 листопада 2021 року.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цьогоКодексу.

За змістом ч.4 ст.60 ЦПК України повноваження адвоката, як представника, підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Частиною1 ст.62 ЦПК України визначено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами :

1)довіреністю фізичної або юридичної особи;

2)свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Поняття малозначної справи, де представництво може здійснюватися в порядку ч.2 ст.60 ЦПК України, а саме за довіреністю, визначено в ч.6 ст.19 ЦПК України, згідно з якою для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, виходячи з предмету спору та ціни позову, справа, з точки зору закону, не віднесена до категорії малозначних, а тому представництво в ній не може здійснюватися за довіреністю.

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 Розділу XV Конституції України представництво виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до ч.8 ст.285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності або підписано особою, яка не має право її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З урахуваннямобставин, приведених вище, заява підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 60, 62, 185, 285-287 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , подану від її імені представником за довіреністю ОСОБА_3 , про перегляд заочного рішення суду в справі за позовом Публічного акціонерного товариства « ОТП Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Л.А. Шереметьєва