Ухвала

31 травня 2022 року

м. Київ

справа № 761/23622/19

провадження № 61-17307св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договорів дарування частково недійсними та усунення перешкод у користуванні нерухомим майном,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

ОСОБА_1 у червні 2019 року звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просила:

- визнати недійсним договір дарування 12/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 від 11 грудня 2013 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бондар Т. М. та зареєстрований у реєстрі за № 3068, в частині визначеній в пункті 1 договору, а саме: «За цим договором відчужуються наступні приміщення: приміщення 1 - сходи площею 17,6 кв. м, приміщення 1а - підсобна площею 16,9 кв. м, приміщення 11 - більярдна площею 66,0 кв. м, приміщення 12 - кухня площею 12,3 кв. м, приміщення 13 - санвузол площею 1,8 кв. м, приміщення 8 - басейн площею 118,0 кв. м, приміщення 8а - підсобна площею 2,5 кв. м, приміщення 9 - санвузол площею 3,2 кв. м, приміщення 9а - підсобна площею 1,6 кв. м, приміщення 10 - сауна площею 6,3 кв. м загальною площею 246,2 кв. м, що складає 12/100 часток житлового будинку та МЗК 1/100 приміщення № 14 - сходова клітина площею 0,3 кв. м;

- визнати недійсним договір дарування 17/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 від 15 вересня 2015 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бондар Т. М. та зареєстрований у реєстрі за № 2135, в частині визначеній в пункті 1 договору, а саме: «За цим договором відчужуються наступні приміщення: 3/4 частини приміщення: 4 - гараж, 9/10 частини приміщення 65 - коридор, та МЗК 3/10 частини приміщення 14 - сходової клітини, 43/100 частини приміщення 34 - сходової клітини, 39/50 частини приміщення 55 - сходової клітини, що складає 17/100 часток житлового будинку;

- усунути перешкоди у користуванні нею наступними приміщеннями: приміщення 1 - сходи площею 17,6 кв. м; приміщення 1а - підсобна (електрощитова) площею 16,9 кв. м; приміщення 8 - басейн площею 118,0 кв. м; приміщення 8а - підсобна площею 2,5 кв. м; приміщення 9 - санвузол площею 3,2 кв. м; приміщення 9а - підсобна площею 1,6 кв. м; приміщення 10 - сауна площею 6,3 кв. м; приміщення 11 - більярдна площею 66,0 кв. м; приміщення 12 - приміщення топочної площею 12,3 кв. м; приміщення 13 - санвузол площею 1,8 кв. м, зобов`язавши ОСОБА_2 видалити всі запірні пристрої до кожного із зазначених приміщень, а також не чинити перешкоди в цілодобовому доступі до вказаних приміщень з метою використання їх за цільовим призначенням, визначеним в цьому пункті прохальної частини.

Шевченківський районний суд міста Києва рішенням від 08 лютого 2021 року позов задовольнив.

Визнав недійсним договір дарування 12/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 від 11 грудня 2013 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бондар Т. М., зареєстрований в реєстрі за № 3068, в частині пункту № 1 абзац 2, а саме: «за цим договором відчужуються наступні приміщення: приміщення 1 - сходи площею 17,6 кв. м, приміщення 1а - підсобна площею 16, 9 кв. м; приміщення 11 - більярдна площею 66,0 кв. м; приміщення 12 - кухня площею 12,3 кв. м; приміщення 13 - санвузол площею 1,8 кв. м; приміщення 8 - басейн площею 118 кв. м; приміщення 8а - підсобна площею 2,5 кв. м; приміщення 9 - санвузол площею 3,2 кв. м; приміщення 9а - підсобна площею 1,6 кв. м; приміщення 10 - сауна площею 6,3 кв. м загальною площею 246,2 кв. м, що складає 12/100 житлового будинку та МЗК 1/100 приміщення № 14 - сходова клітина площею 0,3 кв. м».

Визнав недійсним договір дарування 17/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 від 15 вересня 2015 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бондар Т. М., зареєстрований в реєстрі за № 2135, в частині пункту № 1 абзац 2, а саме: «за цим договором відчужуються наступні приміщення: 3/4 частин приміщення 4 - гараж; 9/10 частин приміщення 65 - коридор, та МЗК 3/10 частин приміщення 14 - сходова клітини, 39/50 частин приміщення 55 - сходової клітини, що складає 17/100 житлового будинку».

В задоволенні іншої частини позовних вимог про усуненням перешкод у користуванні нерухомим майном відмовив.

Стягнув з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в рівних частках на користь ОСОБА_1 кошти судового збору у розмірі по 1 152,60 грн з кожного.

Київський апеляційний суд постановою від 21 вересня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнив.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08 лютого 2021 року скасував та ухвалив нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.

Стягнув з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 3 457,80 грн.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

ОСОБА_1 у жовтні 2021 року подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Верховний Суд ухвалою від 09 грудня 2021 року відкрив провадження у цій справі та витребував її матеріали із Шевченківського районного суду міста Києва.

Справа № 761/23622/19 надійшла до Верховного Суду 14 січня 2022 року.

Позиція та висновки Верховного Суду

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договорів дарування частково недійсними та усунення перешкод у користуванні нерухомим майном за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. В. Литвиненко

А. І. Грушицький

Є. В. Петров