ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5031/22
провадження № 2/753/4764/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" травня 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

У провадження Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку про направлення справи за підсудністю, виходячи з наступного.

Звертаючись до суду з даним позовом позивач обрав підсудність за місцем свого перебування у м. Києві.

В оригіналі свідоцтва про шлюб, що доданий до позовної заяви міститься запис про те, що відповідач у справі ОСОБА_2 є громадянка Латвійської Республіки.

Як вбачається з позовної заяви, від даного шлюбу у сторін спільних дітей немає.

Визначення підсудності справ з іноземним елементом залежить від категорії спору. При вирішенні питання про підсудність справ судам України також мають враховуватися вимоги загальної, альтернативної, договірної, виключної підсудності.

Згідно ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно із п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України про «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року, у разі розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, один з яких проживає в Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами, встановленими ЦПК.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З огляду на зміст ЦПК України, зареєстроване місце проживання повинно бути в кожному випадку достовірно встановлено, при цьому тимчасове перебування особи в певному місці не може рахуватися її місцем проживання.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Відповідно до положень, викладених у ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» (визначення термінів), вбачається, що «місце проживання» це житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини; «документи, до яких вносяться відомості про місце проживання», це паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про свободу пересування тавільний вибір місця проживання в Україні», громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.

З аналізу вищевикладених норм права убачається, що місцем проживання фізичної особи є не фактичне місце проживання такої особи, а зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи.

Підсудністю у цивільному судочинстві визначено розмежування компетенції між окремими ланками судової системи і між судами однієї ланки щодо розгляду і вирішення підвідомчих їм цивільних справ.

Натомість, як зі змісту позовної заяви так і паспортних даних позивача (довідка про реєстрацію місця проживання особи) ОСОБА_1 вбачається, що останній має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Жодних доказів як зареєстрованого так і фактичного місця проживання позивача у Дарницькому районі м. Києва до заяви не надано, у зв`язку із чим у суду відсутні підстави вважати, що заява підсудна Дарницькому районному суду м. Києва.

Останнім відомим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є: АДРЕСА_2.

Позивачем не надано жодного доказу, щодо місцезнаходження майна відповідача та те, що останнім відомим зареєстрованим місцем проживання або перебування відповідача чи постійного заняття (роботи) є адреса, що територіально відноситься до Дарницького району м. Києва.

Отже, вищевказана справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва відповідно до територіальної юрисдикції (підсудності).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

У відповідності до положень ч.ч. 1, 2 ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

З огляду на викладене вище, справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва, тому позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу належить передати за підсудністю до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем перебування позивача.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 27, 28, 31, 260, 353, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Матеріали цивільної справи № 753/5031/22 (провадження 2/755/4764/22) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - направити до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області (53213, Дніпропетровська область м. Нікополь вул. Шевченка, 201) - за підсудністю.

Ухвалу може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення відповідної ухвали суду, до Київського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги відповідно до вимог, встановлених ст.ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя: