Справа № 274/4263/21
Провадження № 2/0274/339/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"21" січня 2022 р. м. Бердичів
БЕРДИЧІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
в складі: головуючої судді Хуторної І.Ю.,
за участі секретаря судового засідання Поступайло Х.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -
01.07.2021 ОСОБА_1 звернулася з вказаним позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_2 на свою користь заборгованість за договором позики від 27.10.2019 у розмірі 27 227 гривень 50 копійок.
Короткий виклад доводів позивача, заперечень відповідача
Позовна заява ОСОБА_1 обґрунтована тим, в квітні 2019 року вона познайомилася із ОСОБА_2 , яка була головою однієї із виборчих дільниць. Протягом наступних місяців ОСОБА_2 створила довірчі стосунки між ними, часто телефонувала, розповідала, що планує працювати в Києві, допомагає громадянам в оформленні документів та має доходи. Влітку 2019 року ОСОБА_2 розповіла їй, що планує відкрити кав`ярню і їй потрібні кошти на кавомашину. В двацятих числах жовтня 2019 ОСОБА_2 попросила на один місяць позичити їй 1000 доларів США. 27.10.2019 ОСОБА_2 прийшла до неї додому та вона передала їй грошові кошти в сумі 1000 доларів США. В грудні вона (позивачка) попросила ці коти повернути, проте ОСОБА_2 від повернення коштів ухилялася, переносячи зустрічі. 18.02.2020 ОСОБА_2 погодилася написати розписку, в якій обіцяла повернути грошові кошти. В подальшому ОСОБА_2 знову ухилялася від повернення грошових коштів та 14.03.2002 ОСОБА_2 написала ще одну розписку, в якій обіцяла повернути кошти уже до 22.03.2020. Проте кошти так і не повернула та стала їй погрожувати написанням скарг.
Відзив на позовну заяву від відповідачки не надходив.
Заяви, клопотання, процесуальні дії
Ухвалою суду від 23.07.2021 у справі відкрито спрощене провадження.
Позивака у судовому засіданні підтримала позов із підстав, наведених у позовній заяві. Пояснила, що у день передання грошових коштів - 27.10.2019 ОСОБА_2 розписки не писала.
Відповідачка, будучи належним чином повідомленим про дату час та місце судового розгляду, згідно ч. п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, у судове засідання не з`явилася.
За згодою позивачки судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
2. Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом
Відповідно до змісту документу без назви від 18.02.2020 ОСОБА_2 зобов`язалася повернути ОСОБА_4 одну тисячу доларів терміном, який становить дваднять восьме лютого 2020 року (а.с. 7).
Відповідно до документу без назви від 13 березня (а.с. 8) ОСОБА_2 зобов`язалася повернути ОСОБА_1 одну тисячу доларів двадцять другого березня.
Релевантні норми права
У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.
Згідно статті 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема примусове виконання обов`язку в натурі.
Відповідно до статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості грошей (стаття 1047 ЦК України).
Згідно із частиною другою статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року в справі № 464/3790/16-ц (провадження № 14-465цс18) вказано, що: «за своїми правовими ознаками договір позики є реальним, одностороннім (оскільки, укладаючи договір, лише одна сторона - позичальник зобов`язується до здійснення дії (до повернення позики), а інша сторона - позикодавець стає кредитором, набуваючи тільки право вимоги), оплатним або безоплатним правочином, на підтвердження якого може бути надана розписка позичальника, яка є доказом не лише укладення договору, але й посвідчує факт передання грошової суми позичальнику. За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей. Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів - робити відповідні правові висновки».
У частині третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Висновки суду
Тлумачення статей 1046 та 1047 ЦК України свідчить, що по своїй суті розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видає боржник (позичальник) кредитору (позикодавцю) за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей.
Зміст двох документів без назви, долучених позивачкою до позову не містить відомостей про отримання ОСОБА_2 грошових коштів у борг від ОСОБА_1 27.10.2019 у розмірі 1000 доларів США, із обов`язком повернення цих грошових коштів через місяць.
Долучені до позову паперові копії електронного доказу - листування із ОСОБА_2 , суд не бере за основу, оскільки копія доказу не завірена позивачкою та, крім того, таким листуванням не доводиться факту укладення договору позики між сторонами від 27.10.2019.
Таким чином, позивачкою не надано суду доказів, як то письмової розписки, на підтвердження факту укладання договору позики між сторонами 27.10.2019, а отже не доведено, між нею та ОСОБА_2 виникли правовідносини із приводу укладення договору позики від 27.10.2019.
Оскільки відсутні підстави для стягнення боргу із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 за договором позики від 27.10.2019 суд відмовляє у задоволенні позову.
Керуючись статтями 141, 263 - 265, 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його складення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення до Житомирського апеляційного суду.
Позивач, якщо йому повне рішення не було вручено у день складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивачка: ОСОБА_1 , адреса місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , адреса місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Повний текст рішення складено 21.02.2022.
Суддя І.Ю. Хуторна