Справа № 357/616/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Бебешко М. М. ,

при секретарі - Кравченко О. Г.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

20 січня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивувала тим, що 25 вересня 1999 року між сторонами було зареєстровано шлюб. За час перебування останніх у шлюбі у сторін народилося двоє спільних дітей, син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Причиною розірвання шлюбу є поява конфліктів та суперечок і відмінність поглядів на життя. Шлюбні відносини фактично припинені та носять формальний характер.

ОСОБА_1 просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 25 вересня 1999 року у Торезькому відділі реєстрації актів громадянського стану Донецької області, актовий запис № 376.

20 січня 2022 року позовну заяву зареєстровано судом та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передано на розгляд судді Бебешко М.М.

Ухвалою суду від 10 березня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з призначенням судового розгляду на 26 квітня 2022 року.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, призначене на 26 квітня 2022 року, судовий розгляд у справі призначено на 30 травня 2022 року.

30 травня 2022 року від позивача ОСОБА_1 на адресу суду надійшла заява, в якій останній просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

30 травня 2022 року від відповідача ОСОБА_2 на адресу суду надійшла заява, в якій остання просить справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

25 вересня 1999 року сторони уклали шлюб між собою, який було зареєстровано Торезьким відділом реєстрації актів громадянського стану Донецької області, актовий запис № 376.

Від спільного проживання у сторін народилося двоє дітей - син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Сторони з листопада 2018 року є внутрішньо переміщеними особами та фактично проживають за адресою: АДРЕСА_1 .

Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу розірвання шлюбу. Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що сторони разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально.

За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч.3 ст.115 СК України).

Відповідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у вигляді судового збору сплаченого позивачем під час подачі позову до суду.

Частиною 1 ст. 142 ЦПК України передбачено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 25 вересня 1999 року Торезьким відділом реєстрації актів громадянського стану Донецької області, актовий запис № 376 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 50 відсотків сплаченого судового збору в розмірі 496,20 грн.

Повернути ОСОБА_1 з Державного бюджету 50 відсотків сплаченого нею судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 496,20 грн. відповідно до квитанції АТ «банк інвестицій та заощаджень» від 05 січня 2022 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_2 .

СуддяМ. М. Бебешко