Справа № 304/802/22 Провадження № 2/304/177/2022
У Х В А Л А

24 травня 2022 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву Перечинської міської ради Закарпатської області про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Перечинської міської ради Закарпатської області до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Ужгородська районна державна адміністрація Закарпатської області, Державний реєстратор прав на нерухоме майно відділу ЦНАП Перечинської міської ради Закарпатської області та Перечинська державна нотаріальна контора про визнання недійсним та скасування дублікату свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування рішень про державну реєстрацію та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Перечинська міська рада Закарпатської області звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Ужгородська районна державна адміністрація Закарпатської області, Державний реєстратор прав на нерухоме майно відділу ЦНАП Перечинської міської ради Закарпатської області та Перечинська державна нотаріальна контора, в якому просить визнати недійсним та скасувати дублікат свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11 грудня 2012 року НОМЕР_1 , а саме квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати рішення про державну реєстрацію від 21 грудня 2012 року реєстраційний номер 38538265; скасувати рішення про державну реєстрацію від 03 вересня 2020 року реєстраційний номер 38024217, зареєстроване в реєстрі за № 3-60; скасувати свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за № 3-61 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Свої позовні вимоги мотивує тим, що свідоцтвом про право власності на житло, виданим Фондом комунального майна Перечинського району від 24 березня 1994 року на підставі розпорядження за № 7 від 24 березня 1994 року та зареєстрованого в Ужгородському МБІ за № 28 від 24 березня 1994 року підтверджувалося право спільної власності ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 . Наведений факт також підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 01 червня 2001 року № 600. В подальшому власники квартири продали вищевказану квартиру Перечинській районній державній адміністрації згідно договору купівлі-продажу від 01 червня 2001 року № 600, за яку до підписання договору отримали 18 000 грн, що зазначено у п. 4 Договору. Дана квартира була придбана для сім`ї ОСОБА_4 та її дочки ОСОБА_5 , які попередньо проживали в аварійному будинку, що підтверджується розпорядженням голови Перечинської районної державної адміністрації від 30 травня 2001 року № 145. Квартира передана вказаній родині згідно акту комісією у складі: головного спеціаліста фінансово-господарського відділу райдержадміністрації Ковача М.В., завідуючого відділом з питань надзвичайних ситуації та цивільного захисту населення райдержадміністрації Луцук М.В., головного спеціаліста відділу з питань НС та ЦЗН райдержадміністрації Грабчак М.М. В подальшому ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заселилися в квартиру та проживали в ній. 16 січня 2009 року прокурор Перечинського району радник юстиції Р.Орсаг в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Перечинського районного суду з позовною заявою про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 . Однак ухвалою суду від 06 квітня 2009 року цивільну справу закрито у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 . У 2012 році ОСОБА_1 звернувся до Перечинської міської ради щодо видачі йому дублікату свідоцтва на право власності на квартиру, що розташована за адресою АДРЕСА_1 . Рішенням виконавчого комітету Перечинської міської ради від 08 червня 2012 року доручено Перечинському районному комунальному підприємству «Бюро технічної інвентаризації» видати ОСОБА_1 дублікат свідоцтва про право власності на належну йому квартиру. Однак, на момент прийняття даного рішення виконавчий комітет Перечинської міської ради не знав і не міг знати про наявність договору купівлі-продажу квартири від 01 червня 2001 року № 600. Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , відповідачами відповідно до свідоцтв про право на спадщину за законом № 3-60 та № 3-61 від 03 вересня 2020 року оформлено спадщину за померлою, а тому вищевказані документи також підлягають скасуванню як похідні від оскаржуваного дублікату свідоцтва на право власності на нерухоме майно від 11 грудня 2012 року НОМЕР_1 . В подальшому розпорядженням Перечинського міського голови № 08/02-04 від 30 січня 2017 року, яке видано на підставі заяви ОСОБА_6 (сусідки) про те, що ОСОБА_5 хворіє і знаходиться на лікуванні в інтернаті для хворих, в Перечинській міській раді створено комісію з обстеження квартири ОСОБА_5 . Вказаною комісією складено відповідний акт та опечатано квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до Розпорядження Перечинського міського голови №15/02-01 від 26 вересня 2019 року у зв`язку з перебуванням ОСОБА_5 на лікуванні в Обласній психіатричній лікарні у с. Вільшани Хустського району Закарпатської області створено комісію з обстеження вищезазначеної квартири, яка вилучила документи, що знаходилися всередині, опечатала квартиру, а документи з ключами залишила на зберіганні у сейфі Перечинської міської ради. 14 вересня 2020 року до Перечинської міської ради звернувся відповідач ОСОБА_1 з приводу негайного зняття опломбування та повернення йому ключів від квартири за адресою: АДРЕСА_2 . При розгляді вищевказаного звернення Перечинською міською радою Закарпатської області встановлено, що відповідно до Розпорядження голови Перечинської районної державної адміністрації від 30 травня 2021 року № 145 «Про придбання житла»: виділено 18 000 грн для придбання житла сім`ї ОСОБА_4 за рахунок одержаної з обласного бюджету субвенції; юридичному відділу апарату державної адміністрації доручено забезпечити підготовку та укладання договору купівлі-продажу квартири для сім`ї ОСОБА_4 в АДРЕСА_1 , яка проживає в аварійному будинку в АДРЕСА_3 . Склад сім`ї: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , продавець ОСОБА_1 ; фінансовому управлінню державної адміністрації доручено профінансувати 18 000 грн на спеціальний рахунок райдержадміністрації для придбання житла потерпілим від повені. Також Перечинській міській раді стало відомо, що 01 червня 2001 року між ОСОБА_1 та Перечинською РДА укладено договір купівлі-продажу за реєстровим номером 600, згідно якого Перечинській РДА було продано квартиру за адресою: АДРЕСА_2 для передачі її ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Згідно ксерокопії паспорту ОСОБА_1 встановлено, що 09 грудня 2002 року він знятий з реєстраційного обліку квартири АДРЕСА_4 , тобто після продажу ним вищевказаної квартири. З довідки адміністратора відділу ЦНАП Перечинської міської ради Закарпатської області від 07 лютого 2020 року за № 293 вбачається, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Перечинського районного суду з позовом до Перечинської міської ради Закарпатської області про вселення у квартиру АДРЕСА_1 (справа №304/1371/20), до якого додав ксерокопію договору купівлі-продажу квартири від 01 червня 2001 року за №600, укладеного між ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та Перечинською державною адміністрацією в особі першого заступника голови районної державної адміністрації Гудака А.І., посвідченого державним нотаріусом Перечинської державної нотаріальної контори Закарпатської області Е.О.Ганчак. Вказане свідчить, що ОСОБА_1 не спростовує факту відчуження спірної квартири на користь Перечинської РДА та яку в подальшому було передано постраждалим від повені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Отже, відповідачі протиправно заволоділи та отримали право власності на квартиру АДРЕСА_1 , а також незаконно отримали дублікат свідоцтва про право власності на вказану квартиру від 11 грудня 2012 року як підставу для реєстрації права власності. Таким чином, при укладанні договору купівлі-продажу № 600 від 01 червня 2001 року квартири АДРЕСА_1 відповідно до п. 21, 48 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України від 14 червня 1994 року нотаріусом оригінал свідоцтва на право власності даної квартири було вилучено і приєднано до нотаріальної справи. Поряд з цим, відповідачами при оформленні спірного свідоцтва не подано до виконавчого комітету Перечинської міської ради всіх необхідних документів, а саме: заяви зі згодою всіх повнолітніх співвласників житла на видачу дубліката свідоцтва про право власності на житло; оголошення про втрату свідоцтва в друкованих засобах масової інформації (пред`явити газету та надати ксерокопію (на одному аркуші) назви газети, дати виходу і самого оголошення). 24 березня 2022 року рішенням Перечинської міської ради №533 скасовано пункт 5 рішення виконавчого комітету Перечинської міської ради від 08 червня 2012 року № 25, а саме «у зв`язку з втратою свідоцтва про право власності на квартиру, яка належить ОСОБА_1 і знаходиться за адресою АДРЕСА_5 просити Перечинське районне комунальне підприємство «Бюро технічної інвентаризації» видати дублікат свідоцтва». Оскільки вказане свідчить про неправомірність переходу до відповідачів права власності на квартиру АДРЕСА_1 , тому просить позов задовольнити.

Одночасно із пред`явленням позову Перечинська міська рада Закарпатської області подала до суду заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 та заборони вчиняти стосовно вказаної квартири дії щодо вселення та реєстрації будь-яких інших осіб, проникнення всередину такої, укладення договорів оренди, надання/припинення комунальних послуг, здійснення будь-яких платежів. Свою позицію мотивує тим, що Перечинська міська рада Закарпатської області звертається до суду з позовом до відповідачів про визнання незаконним та скасування дубліката свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11 грудня 2012 року НОМЕР_1 , а саме квартиру за адресою АДРЕСА_1 , скасування рішень та записів про державну реєстрацію. Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачу ОСОБА_1 на заміну втраченого свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11 грудня 2012 року НОМЕР_1 було видано дублікат такого свідоцтва. На підставі дублікату свідоцтва 21 грудня 2012 року він провів державну реєстрацію спірної квартири у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно за реєстраційним номером 38538265 за ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а ІНФОРМАЦІЯ_5 , тобто після смерті ОСОБА_3 , відповідно до свідоцтв про право на спадщину 3-60 та 3-61, що видані 03 вересня 2020 року державним нотаріусом Перечинської державної нотаріальної контори провів державну реєстрацію за ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Однак, оригінал вказаного свідоцтва не втрачено, оскільки таке у 2001 році відповідачем ОСОБА_1 передано Перечинській районній державній адміністрації для оформлення договору купівлі-продажу квартири. У пункті 2 вказаного договору значиться посилання на свідоцтво про право власності на житло, видане фондом комунального майна Перечинського району 24 березня 1994 року на підставі розпорядження за № 7 від 24 березня 1994 року та зареєстрованого в Ужгородському МБТІ за № 28 від 24 березня 1994 року. Вважає, що має місце систематична недобросовісна поведінка відповідачів з огляду на те, що відповідач ОСОБА_1 , достовірно знаючи про наявність договору купівлі-продажу, укладеного між ним та Перечинською РДА, за яким квартира була відчужена на користь Перечинської РДА та у подальшому передана постраждалим від повені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , після спливу тривалого періоду часу отримав дублікат свідоцтва про право власності на вищевказану квартиру, при цьому приховавши відомості про законного власника спірної квартири, та оформив право власності на спірну квартиру відповідачами. Оскільки вищевказане свідчить про те, що заявлений позивачем захід забезпечення позову є взаємопов`язаний з предметом спору, невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача, за захистом яких він звертається до суду, тому просить заяву задовольнити.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, необхідні для вирішення поданої заяви про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що розпорядженням голови Перечинської районної державної адміністрації від 30 травня 2001 року № 145 «Про придбання житла», зокрема, виділено 18 000 грн для придбання житла сім`ї ОСОБА_4 за рахунок одержаної з обласного бюджету субвенції; доручено юридичному відділу апарату державної адміністрації забезпечити підготовку та укладення договору купівлі-продажу квартири для сім`ї ОСОБА_4 в АДРЕСА_1 , яка проживає в аварійному будинку в АДРЕСА_3 (Склад сім`ї: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (дочка); продавець квартири ОСОБА_1 , мешканець АДРЕСА_6 ); доручено фінансово-господарському відділу апарату державної адміністрації провести оплату у відповідності до договору купівлі-продажу.

Також встановлено, що 01 червня 2001 року між ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 (продавці) та Перечинською районною державною адміністрацією (покупець) укладено договір купівлі продажу, посвідчений державним нотаріусом Перечинської державної нотаріальної контори Ганчак Е.О., зареєстрований в реєстрі за № 600, за умовами якого продавці продали, а покупець купив, належну продавцям на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Фондом комунального майна Перечинського району, 24 березня 1994 року на підставі розпорядження за № 7 від 24 березня 1994 року та зареєстрованого в Ужгородському МБТІ за № 28 від 24 березня 1994 року квартиру АДРЕСА_7 . За погодженням сторін продаж вчинено за 18 000 грн, які покупці в рівних частинах кожний отримали до підписання договору.

Поряд з цим, з рішення виконавчого комітету Перечинської міської ради Закарпатської області від 08 червня 2012 року № 25 «Про оформлення права власності на об`єкти нерухомого майна, що розташовані на території міста» вбачається, що такий, зокрема, у зв`язку з втратою свідоцтва про право власності на квартиру, яка належить ОСОБА_1 і знаходиться за адресою АДРЕСА_5 , просить Перечинське районне комунальне підприємство «Бюро технічної інвентаризації» видати дублікат свідоцтва (п. 5).

Як вбачається з дублікату свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 , виданого 11 грудня 2012 року виконавчим комітетом Перечинської міської ради, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Разом з цим, рішенням 16 сесії VIII скликання Перечинської міської ради від 24 березня 2022 року № 533 скасовано пункт 5 рішення виконавчого комітету Перечинської міської ради від 08 червня 2012 року № 25.

Крім цього встановлено, що Перечинська міська рада Закарпатської області звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Ужгородська районна державна адміністрація Закарпатської області, Державний реєстратор прав на нерухоме майно відділу ЦНАП Перечинської міської ради Закарпатської області та Перечинська державна нотаріальна контора про визнання недійсним та скасування дублікату свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування рішень про державну реєстрацію та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом; просила вжити заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно ч. 1, 5-7 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Види забезпечення позову наведено в ст. 150 цього Кодексу, серед яких процесуальний закон передбачає накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; заборону вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 2 ст. 150 ЦПК України суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з шкодою, завданою можливим відчуженням вказаного майна.

Також, суддя враховує, що відповідно до роз`яснень п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає, що оскільки Перечинська міська рада Закарпатської області звернулася в суд із позовом до Перечинської міської ради Закарпатської області до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Ужгородська районна державна адміністрація Закарпатської області, Державний реєстратор прав на нерухоме майно відділу ЦНАП Перечинської міської ради Закарпатської області та Перечинська державна нотаріальна контора про визнання недійсним та скасування дублікату свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування рішень про державну реєстрацію та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом, внаслідок чого між сторонами існує спір, види забезпечення позову, які просить застосувати заявник є співмірними із заявленими вимогами, невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення суду у разі задоволення його позовних вимог, тому заяву про забезпечення позову слід задовольнити.

Підстав для застосування зустрічного забезпечення не встановлено.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. 149-153, 258-261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву Перечинської міської ради Закарпатської області (89200, Закарпатська область, Ужгородський район, м. Перечин, пл. Народна, 16) про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Перечинської міської ради Закарпатської області (89200, Закарпатська область, Ужгородський район, м. Перечин, пл. Народна, 16) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_8 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_8 ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Ужгородська районна державна адміністрація Закарпатської області (88017, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Загорська, 10), Державний реєстратор прав на нерухоме майно відділу ЦНАП Перечинської міської ради Закарпатської області (89200, Закарпатська область, Ужгородський район, м. Перечин, пл. Народна, 16) та Перечинська державна нотаріальна контора (89200, Закарпатська область, Ужгородський район, м. Перечин, вул. Ужгородська, 43) про визнання недійсним та скасування дублікату свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування рішень про державну реєстрацію та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом задовольнити повністю.

Накласти арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Заборонити здійснювати будь-які дії щодо нерухомого майна квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема щодо вселення та реєстрації будь-яких інших осіб, укладення договорів оренди, надання/припинення комунальних послуг, здійснення будь-яких платежів.

Відповідно до ч. 2 ст. 157 ЦПК України примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Строк пред`явлення ухвали суду до виконання правила ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.