Єдиний унікальний номер: 379/56/22
Провадження № 2/379/119/22
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

02 червня 2022 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Музиченко О.О.,

за участю секретаря судового засідання Бакал О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін справу за позовною заявою акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

В С Т А Н О В И В:

18.01.2022 позивач АТ КБ «ПриватБанк» в особі представника за довіреністю Балагурак В.В. звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

01.02.2022 після усунення позивачем недоліків позову судом було постановлено ухвалу, якою прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання у справі на 24.02.2022 (а.с.131-132).

Також ухвалою суду від 01.02.2022 задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_4 про витребування доказів та витребувано: від Управління «Центр надання адміністративних послуг» Таращанської міської ради - довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 07.07.2018 (дата смерті ОСОБА_5 ); від Таращанської районної державної нотаріальної контори - копію спадкової справи, заведеної після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 (а.с.133-134).

В судові засідання 24.02.2022, 10.03.2022, 20.04.2022 та 17.05.2022 представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» не з`явився. Про день, час і місце розгляду справи як позивач, так і його представник були повідомлені належно (а.с. 139, 141-146, 201, 204, 205, 221, 222, 226). Заяви про розгляд справи без участі представника позивача чи про відкладення розгляду справи суду не подавали. Про причини неявки представника позивача в судові засідання суд не повідомляли.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судові засідання також не з`являлись, будучи належно повідомленими про дату, час і місце розгляду справи. Заяв чи клопотань від відповідачів до суду не надходило.

Ухвалою суду від 17.05.2022 було визнано обов`язковою явку в судове засідання представника позивача акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк». Крім того, залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 і зобов`язано позивача не пізніше двох днів з дня отримання копії цієї ухвали направити ОСОБА_3 копію позовної заяви з додатками. Судове засідання відкладено до 02.06.2022.

Вказана ухвала суду була отримана позивачем АТ КБ «ПриватБанк» рекомендованим листом 23.05.2022, що вбачається зі зворотнього повідомлення (а.с. 240). Крім того, 17.05.2022 ухвала була доставлена на дві електронні адреси позивача, вказані у позові та заявці (а.с. 12, 236-239).

Проте, в судове засідання 02.06.2022 представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» вчергове не з`явився, будучи належно повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Ухвала суду від 17.05.2022 не виконана. До суду не надходило від позивача заяв про розгляд справи без участі представника позивача чи про відкладення розгляду справи. Про причини неявки представника позивача в судове засідання суд не повідомлено.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також третя особа ОСОБА_3 в судові засідання не з`являлись. Про день, час і місце розгляду справи повідомлені належно. Про причини своєї неявки суд не повідомили. Заяв чи клопотань від них не надходило.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки учасники справи не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Судом встановлено, що до позову представником позивача АТ КБ «ПриватБанк» - Балагурак В.В. додано заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді із вказівкою двох електронних адрес (а.с. 12).

Процесуальні документи та судові повістки про виклик направлялись судом позивачеві та його представнику як на вказані у заявці електронні адреси, так і засобами поштового зв`язку шляхом направлень рекомендованих листів зі звороніми повідомленнями (а.с. 139, 141-146, 201, 204, 205, 221, 222, 226, 231-240).

Отже суд, зі свого боку, вжив усіх можливих заходів для належного повідомлення позивача задля розгляду даної справи по суті. Матеріалами справи підтверджується достеменна обізнаність позивача АТ КБ «ПриватБанк» та представника позивача Балагурак В.В. про дати і час розгляду справи, належне їх повідомлення у різний спосіб про всі судові засідання

Проте, позивач не направив свого представника в жодне із п`яти призначених судових засідань, будучи належно у різний спосіб повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Заяви про розгляд справи без участі представника позивача до суду не подавали. Про причини неявки представника позивача в судові засідання суд не повідомляли.

Ухвала суду від 17.05.2022 про обов`язкову участь представника позивача в судовому засіданні позивачем не виконана, про причини її невиконання суд не повідомлено.

Відомостей про виконання ухвали суду від 17.05.2022 в частині направлення позову з додатками третій особі, залученій судом за власною ініціативою, - не надано.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За частиною 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому, судом враховуються відповідні положення законодавства, зокрема, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, за яким суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Тобто, нормою закону не передбачено врахування поважності причин повторної неявки позивача. Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами. Положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положенням ст. 223 цього Кодексу, згідно з якою суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними, при повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд). Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 121 ЦПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 р. При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. У зв`язку з наведеним, положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якими передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Судом встановлено з матеріалів справи, що позивач АТ КБ «ПриватБанк» був належно повідомлений і достеменно знав про день, час і місце проведення всіх судових засідань, однак, п`ять разів поспіль не з`явився до суду і не подавав заяв чи клопотань про розгляд справи у відсутність його представника, а також не повідомив суд про причини неявки.

Відтак, вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 44, 128, 130, п. 3 ч.1 ст. 257, ст. ст. 258-261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, позов якого залишено без розгляду, право звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена та підписана 02.06.2022.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО