печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

"23" лютого 2022 р. суддя Печерського районного суду м. Києва Бусик О.Л., розглянувши заяву представника відповідача Шутова Олексія Олеговича про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Хайнацького Є.С. від розгляду цивільної справи №757/56776/20-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Акціонерного товариства «Дельта Банк» Матвієнка Андрія Анатолійовича, про визнання недійсним договору купівлі-продажу прав вимоги, -

В С Т А Н О В И В :

18 лютого 2022 року у провадження суду для розгляду надійшла вказана заява про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Хайнацького Є.С. від розгляду цивільної справи №757/56776/20-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Акціонерного товариства «Дельта Банк» Матвієнка Андрія Анатолійовича, про визнання недійсним договору купівлі-продажу прав вимоги, яку 22 лютого 2022 року відповідно до п. 1 ст. 33 ЦПК України передано для вирішення судді Печерського районного суду м. Києва Бусик О.Л.

Так, в обґрунтування даної заяви, представник третьої особи зазначив, що суддя Печерського районного суду м. Києва Хайнацький Є.С. в рамках цивільної справи 757/56776/20-ц порушує процесуальні строки, а повістки про виклик до суду на адресу Фонду надійшли за три робочих днів до розгляду справи, також суддею було винесено ухвалу від 02 грудня 2021 року про забезпечення позову, при цьому вжиті заходи забезпечення є грубим порушенням норм цивільного процесуального права, що викликає сумніви в його неупередженості та об`єктивності.

З врахуванням зазначених обставин, на думку заявника, дії судді Хайнацького Є.С. призводять до порушення прав третьої особи на судовий захист, у зв`язку з цим, було заявлено відвід.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Згідно з положеннями пунктів 1-5 частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Таким чином, заявником не наведено, а судом не встановлено обставин, які б безпосередньо свідчили про упередженість головуючого суду у справі за її позовом та обставин цієї справи, а також інших підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, які унеможливлювали б розгляд справи суддею та викликали необхідність його відводу.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Крім того, обставини, на які посилається представник третьої особи, як на підставу для відводу головуючого судді, свідчать лише про його незгоду з процесуальними рішеннями та діями головуючого, що в розумінні положень ЦПК України не є підставою для відводу.

Посилання заявника на той факт, що повістку ним було отримано за три робочих днів до судового засідання, не може слугувати підставою для безумовного відводу судді, оскільки у відводі не зазначено підстав, які могли б виключити будь-які об`єктивно виправдані та обґрунтовані сумніви щодо неупередженості судді у процесі судового розгляду.

Таким чином, заявником не наведено, а судом не встановлено обставин, які б безпосередньо свідчили про упередженість головуючого суду у справі за її позовом та обставин цієї справи, а також інших підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, які унеможливлювали б розгляд справи суддею та викликали необхідність його відводу.

З врахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 1-19, 36-40, 352-353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника третьої особи - Шутова Олексія Олеговича про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Хайнацького Є.С. від розгляду цивільної справи №757/56776/20-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Акціонерного товариства «Дельта Банк» Матвієнка Андрія Анатолійовича, про визнання недійсним договору купівлі-продажу прав вимоги - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.Л. Бусик