Справа №705/1396/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 квітня 2022 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Піньковського Р.В.
секретаря судового засідання Прокопенко І.О.
представника позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умані в режимі відеоконференції в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про припинення стягнення (звільнення від сплати) аліментів, у зв`язку з усиновленням дитини, -
Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про припинення стягнення з нього аліментів, посилаючись на наступне.
Він перебував з відповідачем по справі ОСОБА_4 в шлюбі з 20 серпня 2013 року по 31 липня 2015 року, який було розірвано рішенням Ставищенського районного суду Київської області.
Від цього шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася дочка ОСОБА_5 .
26 серпня 2016 року ОСОБА_6 зареєструвала шлюб із ОСОБА_7 та змінила прізвище на « ОСОБА_8 ».
13 червня 2019 року на прохання колишньої дружини та її чоловіка, він та ОСОБА_3 надали нотаріально посвідчені згоди на усиновлення їх неповнолітньої доньки - ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , з присвоєнням їй прізвища та по-батькові - за розсудом заявників.
27 листопада 2019 року у справі № 705/4847/19 Уманський міськрайонний суд Черкаської області ухвалив рішення, яким було усиновлено неповнолітню дитину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянином ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , змінено прізвище усиновленої дитини зі « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_8 », а по-батькові з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_11 », з внесенням відповідної зміни до актового запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Рішення суду набрало законної сили 28 грудня 2019 року.

На підставі рішення Ставищенського районного суду Київської області від 05 січня 2016 року з нього на користь ОСОБА_12 стягуються аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_5 . 01.06.2016 року було відкрито виконавче провадження, яке знаходиться на виконанні у Золотоніському міськрайонному відділі державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дочки ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Вказане виконавче провадження не закрите. При цьому, не зважаючи на те, що він після ухвалення судом рішення про усиновлення дочки ОСОБА_7 , звертався до відповідача ОСОБА_3 з проханням подати до виконавчої служби заяви про повернення виконавчого документу, чого відповідач не зробила, тому вирішити питання припинення стягнення аліментів у позасудовому порядку не надалося можливим.

У зв`язку з тим, що виконавче провадження не закрите, аліменти з нього продовжують нараховувати.

Просить суд визнати його, ОСОБА_2 , обов`язок по утриманню неповнолітньої доньки ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , таким, що припинено з 28 грудня 2019 року та звільнити його з цієї дати від сплати аліментів на утримання ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Також просить повернути без виконання виконавчий лист №2/378/16/16, виданий 05.01.2016 року Ставищенським районним судом Київської області про стягнення аліментів зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 на утримання дочки ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Пояснив, що його довіритель, позивач по справі ОСОБА_2 , перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачем по справі, який на цей час розірвано. Від цього шлюбу вони мають неповнолітню дочку, ОСОБА_13 , 2009 року народження, на утримання якої з його довірителя стягуються аліменти на підставі рішення суду. Відповідач по справі вдруге вийшла заміж, змінила своє прізвище і її новий чоловік виявив бажання усиновити їх дочку. На прохання новоствореного подружжя, ОСОБА_2 надав нотаріальну згоду на усиновлення його дочки, тому судом було прийнято відповідне рішення, яке вступило в законну силу. Аліменти з його довірителя стягувалися на підставі відкритого виконавчого провадження, яке не закрито, і нарахування згідно якого продовжують здійснюватися. Відповідач добровільно не бажає звертатися до виконавчої служби із заявою про припинення стягнення з позивача аліментів у зв`язку із усиновленням їх дочки другим чоловіком, тому позивач і був вимушений звернутися до суду з цим позовом. З урахуванням зазначеного, вважає, що стягнення аліментів з позивача по справі ОСОБА_2 порушують права останнього, тому просить суд позов задовольнити в повному обсязі.

Разом з цим представник позивача просив залишити без розгляду позовні вимоги в частині повернення без виконання виконавчого листа №2/378/16/16, виданого 05.01.2016 року Ставищенським районним судом Київської області про стягнення аліментів зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 на утримання дочки ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлена, у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомляла, заяв про розгляд справи у її відсутність, на адресу суду не надходило.

У зв`язку з повторною неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України.

Суд, вислухавши представникам позивача та дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за заявою фізичних або юридичних осіб, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, наданих сторонами й іншими особами, що беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст.ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК).

Судом було встановлено, що згідно рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 31 липня 2015 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 зареєстрований 20 серпня 2013 року у відділі ДРАЦС по м. Золотоноші реєстраційної служби Золотоніського МРУЮ у Черкаській області за актовим записом № 128, розірвано.

У вказаному шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_5 народилася ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Ставищенського районного управління юстиції у Київській області. Актовий запис про народження № 41, від 26.05.2009 року. Батьки: батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_6 .

01.06.2016 року старшим державним виконавцем Міклащук О.Ю. Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, відкрито виконавче провадження, на підставі виконавчого листа № 2/378/16/16, виданого 05.01.2016 року Ставищенським районним судом Київської області про стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , на користь ОСОБА_6 на утримання дочки ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , аліментів у розмірі 1/4 частини його доходу, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 12.12.2016 року. Вказане виконавче провадження не закінчено, в його межах здійснюються відрахування та виплати, що підтверджується інформацією про виконавче провадження з Єдиного реєстру виконавчих проваджень, сформованою 22.03.2021 року.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого Ставищенським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, мати дитини, ОСОБА_6 , 26 серпня 2016 року зареєструвала шлюб із ОСОБА_7 . Актовий запис про шлюб № 71. Прізвища після реєстрації шлюбу: чоловіка - ОСОБА_8 , дружини - ОСОБА_8 .

Згідно рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 листопада 2019 року, яке вступило в законну силу 28.12.2020 року, неповнолітню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , усиновлено ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що внесено зміни до актового запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Записано громадянина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 батьком усиновленої дитини ОСОБА_5 , та змінено прізвище та по батькові останньої з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_8 », з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_11 ».

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789ХІІ (78912) та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Статтею 8 Закону України «Про охорону дитинства» визначено, що кожна дитина має право на рівень життя достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного та соціального розвитку.

Статтею 180 Сімейного кодексу України передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ст. 232 Сімейного Кодексу України з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і покладає на нього обов`язки щодо матеріального забезпечення дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини.

Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків.

Відповідно до ст. 225 СК України, усиновлення вважається здійсненим у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Згідно частини 2 статті 197 Сімейного кодексу України за позовом платника аліментів суд може повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості за аліментами, якщо вона виникла у зв`язку з його тяжкою хворобою або іншою обставиною, що має істотне значення.

Відповідно до п. 22 Постанови пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №3 від 15 травня 2006 року, суд, у випадках передбачених ст.197 СК України, може частково або повністю звільнити платника аліментів від сплати заборгованості по аліментам. З аналізу зазначеної правової норми вбачається, що повне або часткове звільнення платника аліментів від сплати заборгованості за аліментами можливе лише за його позовом і лише тоді, коли заборгованість виникла у зв`язку із його тяжкою хворобою або іншою обставиною, що має істотне значення. Питання про те, чи мають обставини, на які посилається платник аліментів, істотне значення, у кожному конкретному випадку вирішує суд. При цьому, слід звернути увагу на те, що у такий спосіб законодавцем визначено право, а не обов`язок, суду звільнити платника аліментів від сплати заборгованості. При вирішенні таких спорів необхідно виходити з інтересів дитини, оскільки аліменти за рішенням суду присуджені на утримання дитини з метою забезпечення достатнього матеріального рівня її життя. Викладене повністю узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові №343/860/17 від 21.11.2018 року та №344/12158/16-ц від 01.08.2018 року.

Відповідно до матеріалів справи неповнолітня дочка позивача усиновлена ОСОБА_7 , а отже обов`язок позивача щодо сплати аліментів на її утримання припиняється з цього часу оскільки з моменту здійснення усиновлення особисті та майнові права і обов`язки між ОСОБА_2 та його усиновленою дитиною припинились, що було в повному обсязі доведено позивачем належним чином.

У зв`язку з встановленими обставинами позивач також підлягає звільненню й від наявної в нього заборгованості за аліментами, яка утворилась вже після здійснення усиновлення.

Таким чином суд вважає доведеним необхідність визнання припиненим обов`язку позивача ОСОБА_2 від сплати аліментів на користь ОСОБА_15 на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_13 з моменту її усиновлення іншою особою, а саме з 28 грудня 2019, тому позов вважає обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 232 СК України, ст.ст. 19, 141, 258, 259, 263-264, 274, 279, 280-289, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про припинення стягнення (звільнення від сплати) аліментів, у зв`язку з усиновленням дитини - задовольнити.

Визнати обов`язок ОСОБА_2 (рнокпп НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_1 ) по утриманню неповнолітньої ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , таким, що припинено з 28 грудня 2019 року.

Починаючи з 28 грудня 2019 року звільнити ОСОБА_2 (рнокпп НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_1 ) від сплати аліментів на утримання ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визначених (стягнутих) згідно рішення Ставищенського районного суду Київської області від 05 січня 2016 року по справі №378/1155/15-ц за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Стягнути з ОСОБА_3 (рнокпп НОМЕР_4 ; адреса: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_2 (рнокпп НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 копійок.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Повний текст рішення складено 06.05.2022 року.

Суддя: Р. В. Піньковський