справа № 274/516/22
провадження № 2-о/0274/59/22
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

27.05.2022 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку окремого провадження, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Райгородоцька сільська рада Бердичівського району Житомирської області про встановлення факту родинних відносин,-

В с т а н о в и в :

27.01.2022 ОСОБА_1 , через свого представника ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин. Просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною дочкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ; встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , є племінницею з боку матері - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_5 померла її тітка по материнській лінії - ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на: земельну частку (пай) розміром 3,07 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яке перебуває в колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Колгосп ім. Кірова», село Озадівка, Бердичівський район, Житомирська область. Це право фактично успадкувала ОСОБА_3 , після смерті своєї матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 ; земельну ділянку площею 2,9844 га, яка розташована на території Озадівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №164181, виданого 07 червня 2004 року.

11 січня 2022 року заявниця звернулась до Бердичівської державної нотаріальної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом на вище вказані земельні ділянки, після смерті тітки - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , проте у видачі свідоцтв їй було відмовлено, у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують дошлюбне прізвище її баби з боку матері, тобто матері її тітки та матері заявниці, а саме: свідоцтво про шлюб ОСОБА_5 з ОСОБА_6 , та ОСОБА_7 з ОСОБА_8 .

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану за №6 та №3 від 10 січня 2022 року, вбачається, що у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян інформація щодо актового запису про шлюб ОСОБА_5 та ОСОБА_9 - відсутня. Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану за №6 від 10 січня 2022 року, вбачається, що у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян інформація щодо актового запису про розірвання шлюбу відсутня.

Отже, у зв`язку з тим, що Відсутня інформація що підтверджує дошлюбне прізвище ОСОБА_10 , заявник позбавлена можливості довести той факт, що ОСОБА_3 є рідною тіткою з боку матері заявниці - ОСОБА_1 , а ОСОБА_11 є рідною бабою з боку матері заявниці.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 01.02.2022 відкрито провадження у справі ( а.с. 36).

Представник заявниці - адвокат Григоришина В.В. звернулася до суду з заявою про розгляд справи в її відсутності. Заявлені вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Представник Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області також подав до суду заяву про розгляд справи в його відсутності. Заперечень щодо вимог заявниці не має.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення заявлених вимог.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Норми ст. 13 ЦПК України вказують, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За нормами п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає, у тому числі, справи про встановлення фактів, а саме: родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими та електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За змістом ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Стаття 78 ЦПК України встановлює вимоги, згідно яких доказ вважається допустимим. При цьому, належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню, як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій.

Статтею 318 ЦПК України передбачено, що у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів. Отже, суд може встановити юридичний факт у тому разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів, і виключно за наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 14).

Після її смерті відкрилась спадщина на: земельну частку (пай) розміром 3,07 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яке перебуває в колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Колгосп ім. Кірова», село Озадівка, Бердичівський район, Житомирська область та земельну ділянку площею 2,9844 га, яка розташована на території Озадівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №164181, виданого 07 червня 2004 року (а.с.16,19).

ОСОБА_1 звернулась до Бердичівської державної нотаріальної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом на вище вказані земельні ділянки, після смерті тітки - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , проте постановою нотаріуса №24/02-31 від 11.01.2022 року у видачі свідоцтв їй було відмовлено, у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують дошлюбне прізвище її баби з боку матері, тобто матері її тітки та матері заявниці, а саме: свідоцтво про шлюб ОСОБА_5 з ОСОБА_6 , та ОСОБА_7 з ОСОБА_8 (а.с. 20,21).

Згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , серії НОМЕР_2 , в графі «мати» вказана ОСОБА_13 (а.с.12).

Відповідно до свідоцтва про одруження, серії НОМЕР_3 , ОСОБА_12 та ОСОБА_14 , зареєстрували шлюб 24 квітня 1999 року, актовий запис №149, зроблений відділом реєстрації, актів громадянського стану Бердичівського міськвиконкому Житомирської області. Заявниці присвоєно прізвище « ОСОБА_15 » (а.с.13).

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження за № 9 від 18 квітня 2018 року, ОСОБА_16 (матері спадкоємиці), ІНФОРМАЦІЯ_8 , номер актового запису №25, матір`ю вказана ОСОБА_17 , батьком - ОСОБА_8 (а.с.23).

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя за №5 від 12 квітня 2018 року, вбачається, що до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис, відповідно до якого міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Бердичівським міськрайонним управлінням юстиції Житомирської області 30 січня 1969 року зареєстровано актовий запис про шлюб між ОСОБА_18 та ОСОБА_16 . Дружині, тобто матері заявниці, присвоєно прізвище « ОСОБА_19 » (а.с.24).

Як вбачається з копії свідоцтва про народження ОСОБА_20 (тітки заявниці з боку матері), ІНФОРМАЦІЯ_9 , серії НОМЕР_4 , в графі «мати» вказана ОСОБА_21 (а.с.15).

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб за №2 від 10 січня 2022 року, вбачається, що ОСОБА_22 та ОСОБА_8 зареєстрували шлюб в грудні 1945 року, актовий запис №11. Дружині, тобто ОСОБА_23 , присвоєно прізвище « ОСОБА_24 » (а.с.25).

Відповідно до копії свідоцтва про народження, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , серії НОМЕР_5 (а.с. 18).

Згідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану за №3 від 10 січня 2022 року, вбачається, що у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян інформація щодо актового запису про шлюб ОСОБА_5 з ОСОБА_9 - відсутня (а.с. 27).

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану за №6 від 10 січня 2022 року, вбачається, що у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян інформація щодо актового запису про розірвання шлюбу відсутня (а.с.28).

Факт того, що ОСОБА_5 , ОСОБА_22 та ОСОБА_25 це одна й таж особа, підтверджують також в своїх письмових поясненнях свідки: ОСОБА_26 та ОСОБА_27 , які долучені до матеріалів справи.

Відповідно до довідки про склад спадкоємців за №25/02-14 від 11 січня 2022 року, вбачається, що: після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , заведена спадкова справа, в якій наявна заява на прийняття спадщини від імені ОСОБА_1 . В спадковій справі інших заяв немає (а.с.29).

Згідно до інформації № Г-4527/08 від 05.11.2021 року, виданої Державним архівом Житомирської області, вбачається, що книга реєстрації актових записів щодо підтвердження дошлюбного прізвища по с.Озадівка Бердичівського району Житомирської області за 1935-1945 роки на зберігання до Державного архіву Житомирської області не надходила, тому підтвердити дошлюбне прізвище ОСОБА_28 - неможливо (а.с. 30).

Відповідно до експертного висновку за №056/139-а від 27.12.2021 року, вбачається, що українські записи особового імені: ОКСАНА (свідоцтво про народження, запис ОСОБА_5 ), СЕНЬКА (свідоцтво про народження ОСОБА_3 , запис в графі мати ОСОБА_22 ), КСЕНІЯ (сертифікат на право на земельну частку (пай), запис ОСОБА_4 ) та СЄНЬКА (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження ОСОБА_16 , запис мати ОСОБА_17 ) у документах, наданих для експертизи, а також інших документах зазначеної особи та її родичів є ідентичними (а.с. 31).

Згідно п. 4.2, Глава 10, Розділ 2, «Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» затверджений та зареєстрований Міністерством юстиції України від 22.02.2012 р.: «Доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.»

Як передбачено п. 2 Постанови Пленуму ВСУ №7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Згідно п.7 постанови ПВСУ N5 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Враховуючи викладене, керуючись конституційним принципом верховенства права, оцінивши всебічно, повно та об`єктивно всі наявні у справі докази окремо та у сукупності, застосовуючи відповідні норми матеріального права, забезпечуючи права людини і основоположні свободи сторін, враховуючи принципи справедливості та неупередженості, суд дійшов до висновку про те, що встановлення факту родинних відносин необхідно заявниці для отримання свідоцтва про право на спадщину та належного оформлення права власності на спадкове майно, той факт що заявник не може підтвердити свої родинні стосунки із спадкодавцем через відсутність документів, заінтересована особа проти задоволення заяви не заперечує, тому суд вважає що заява підлягає задоволенню.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, не можна тлумачити як таке, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, а може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року, SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 13, 76-81, 89, 211, 247, 258, 263-265, 273, 294, 315 ЦПК України, суд -

В и р і ш и в :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Райгородоцька сільська рада Бердичівського району Житомирської області про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Озадівка , Бердичівського району, Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною дочкою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , уродженки с. Озадівка, Бердичівського району, Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка м. Бердичева, Житомирської області, РНОКПП НОМЕР_1 , є племінницею з боку матері - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Озадівка , Бердичівського району, Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.М. Вдовиченко