Справа № 388/270/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2022 року Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Поліщук Т.І.,

розглянув у приміщенні суду в м. Долинській цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Долинська державна нотаріальна контора Кіровоградської області про скасування запису про право власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з цим позовом через представника ОСОБА_4 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до відповідача та просить: скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності: 8364647 від 13 січня 2015 року.

Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 .

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, що складається з житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

13 січня 2015 року державним нотаріусом Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Величком В.О., відповідачеві було видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 вересня 2018 року вищезазначене свідоцтво про право на спадщину за законом визнано недійсним.

ОСОБА_1 діючи в інтересах малолітньої ОСОБА_2 звернулась до Долинської державної нотаріально контори Кіровоградської області за отриманням свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , однак у цьому їй відмовлено з тих підстав, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно міститься запис про право власності на цей житловий будинок за відповідачем.

У судове засіданні позивачка ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 не з`явилась, однак її представник ОСОБА_4 надіслав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивачки, позов підтримує.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, однак надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та визнання позову.

Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, однак надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про задоволення позову з таких підстав.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (чч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до чч. 1, 4 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

З матеріалів справи відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 .

На момент смерті ОСОБА_5 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

На момент смерті ОСОБА_5 не перебував у зареєстрованому шлюбі.

Однак, спадкодавець ОСОБА_5 на момент смерті мав малолітню дитину, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що вбачається зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , що належав спадкодавцю згідно з договором купівлі-продажу укладеним 29 листопада 2005 року між ним та ОСОБА_6 , посвідченим цього ж дня приватним нотаріусом Долинського районного нотаріального округу Кіровоградської області Величком С.О., зареєстрованим у реєстрі за № 1258, а також 16 травня 2006 року в обласному комунальному підприємстві «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» за № 4.

З матеріалів спадкової справи Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області після смерті ОСОБА_5 слідує, що 13 липня 2011 року із заявою про прийняття спадщини після його смерті звернувся ОСОБА_3 .

З довідки Долинської міської ради Долинського району Кіровоградської області № 936 за березень 2011 року відомо, що на момент смерті ОСОБА_5 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_2 та ОСОБА_7 .

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно з ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

За змістом чч. 1-4 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За змістом ч. 1 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається, зокрема нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

Статтею 1262 ЦК України передбачено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Аналізуючи вищезазначене, можливо дійти висновку, що спадщину після смерті ОСОБА_5 прийнято ОСОБА_2 , яка є донькою спадкодавця, будучи на момент його смерті малолітньою та не відмовилась від спадщини, а також ОСОБА_3 рідний брат спадкодавця, який у вставлений шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини подав нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Інші можливі спадкоємці не реалізували право на прийняття спадщини.

13 січня 2015 року державним нотаріусом Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Величком В.О. на користь ОСОБА_5 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 , зареєстроване у реєстрі за № 1 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, ОСОБА_2 будучи донькою спадкодавця є спадкоємцем першої черги за законом, а відповідач ОСОБА_3 є спадкоємцем другої черги за законом.

Отже при наявності спадкоємця першої черги, яка прийняла спадщину, відповідач будучи спадкоємцем другої черги не мав права на спадкування майна рідного брата, спадкодавця ОСОБА_5 .

Рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 вересня 2018 року визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 13 січня 2015 року державним нотаріусом Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Величком В.О., зареєстроване у реєстрі за № 1.

З матеріалів цієї цивільної справи слідує, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно міститься запис про право власності ОСОБА_3 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , номер запису про право власності: 8364647 від 13 січня 2015 року. Підставою для виникнення права власності було свідоцтво про право на спадщину за законом від 13 січня 2015 року, що визнано недійсним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 вересня 2018 року (а. с. 13).

Постановою державного нотаріуса Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Фоміних В.В. від 10 лютого 2022 року, ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 з тих підстав, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно міститься запис про право власності ОСОБА_3 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , номер запису про право власності: 8364647 від 13 січня 2015 року.

Держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди (ст. 386 ЦК України).

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 395 ЦК України передбачено, що речовими правами на чуже майно є: 1) право володіння; 2) право користування (сервітут); 3) право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис); 4) право забудови земельної ділянки (суперфіцій). Законом можуть бути встановлені інші речові права на чуже майно.

Згідно зі ст. 396 ЦК України особа, яка має речове право на чуже майно, має право на захист цього права, у тому числі і від власника майна, відповідно до положень глави 29 цього Кодексу.

З огляду на вищезазначене, позивачка діючи в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , яка набула права та обов`язки власника майна має право вимагати скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності ОСОБА_3 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , номер запису про право власності: 8364647 від 13 січня 2015 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 15, 16, 236, 386, 391, 395, 396, 1216-1221, 1220-1222, 1225, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270, 1297 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 19, 42, 48, 76, 81, 82, 83, 95, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Долинська державна нотаріальна контора Кіровоградської області про скасування запису про право власності на нерухоме майно.

Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності ОСОБА_3 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , номер запису про право власності: 8364647 від 13 січня 2015 року.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Долинського районного суду Д. М. Баранський