Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2022 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді - САВЛУК Т.В.

за участі секретаря Бурячек О.В.,

учасники справи:

представники позивача - адвокати Валенко К. П. та Бабенко С.С.,

представник відповідача ДП «СЕТАМ» - не з`явився,

представник відповідача Приватного виконавця

виконавчого округу міста Києва Телявського А.М. - адвокат Непом`яща П.І.

відповідач ОСОБА_1 - не з`явився,

представник третьої особи - Євдотьєв А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, в залі суду, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського Анатолія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ІНВЕСТ ХАУС», про визнання недійсними електронних торгів, протоколу та акту проведення електронних торгів,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського Анатолія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ» з вимогами: «Визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна, а саме: автомобіля «Infiniti G35» (2007 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , колір - сірий), що належав ОСОБА_2 , проведенні Державним підприємством «СЕТАМ» 03 серпня 2020 року, результати яких оформлено протоколом №494855 від 03 серпня 2020 року.

Визнати недійсним протокол проведення електронних торгів №494855 від 03 серпня 2020 року, складений за результатами проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а саме: автомобіля «Infiniti G35» (2007 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , колір - сірий), сформований Державним підприємством «СЕТАМ»

Визнати недійсним акт про проведенні електронні торги від 11 серпня 2020 року, складений приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Телявським Анатолієм Миколайовичем»

12 листопада 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського Анатолія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, - ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ІНВЕСТ ХАУС», про визнання недійсними електронних торгів, протоколу та акту проведення електронних торгів.

09 вересня 2021 року Київським апеляційним судом винесено постанову, якою апеляційну скаргу ОСОБА_2 , задоволено.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року, скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

29 жовтня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Положеннями ст.174 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

16 листопада 2021 року представник відповідача Держаного підприємства «СЕТАМ» - Юшко Дмитро Олегович подав до суду відзив на позов з викладенням своїх міркувань по суті предмету позову з посиланням на норми чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, та просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що Державне підприємство «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29 березня 2019 року №10008/5 «Про визначення організатора електронних торгів, торгів за фіксованою ціною» та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій. Організатор - це державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій. Згідно відомостей, що містяться на офіційному веб-сайті ДП «СЕТАМ» за посиланням https://setam.net.ua/auction/432981 в межах виконавчого провадження № 62458726 у центральній базі даних систем електронних торгів, 27 липня 2020 року було розміщено лот №432371 з продажу арештованого рухомого майна, а саме: транспортний засіб «Infiniti G35» (2007 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , колір - сірий) 03 серпня 2020 року дані торги пройшли успішно, про що було складено протокол проведення електронних торгів № 494855, згідно якого переможцем торгів став ОСОБА_1 з найвищою ціновою пропозицією. Тобто реалізація майна здійснена у відповідності до норм Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України та Закону України «Про виконавче провадження», позивачем не надано доказів на підтвердження порушення Порядку в ході проведення електронних торгів, що ці порушення вплинули на результат торгів, та що під час торгів були порушенні права позивача.

08 грудня 2021 року представник позивача - адвокат Бабенко Сергій Сергійович подав письмові пояснення з викладенням своїх міркувань по суті позовних вимог.

09 грудня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відмову у задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Бабенко Сергія Сергійовича про залучення ОСОБА_1 в процесуальному статусі співвідповідача у цивільній справі.

10 грудня 2021 року відповідач приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Тетявський Анатолій Миколайович подав до суду відзив на позов з викладенням своїх міркувань по суті предмету позову з посиланням на норми чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, та просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

13 грудня 2021 року представник третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест Хаус» - Євтодьєв Анатолій Олександрович подав письмові пояснення на позов з викладенням своїх міркувань по суті предмету позову з посиланнями на норми чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, та просив відмовити у задоволені позову.

10 січня 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про задоволення клопотання представника позивача - адвоката Валенко Катерини Павлівни про залучення ОСОБА_1 в процесуальному статусі співвідповідача у цивільній справі.

Залучено ОСОБА_1 до участі у справі в процесуальному статусі співвідповідача в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського Анатолія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову, - ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест-Хаус», про визнання недійними електронних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійними протоколу проведення електронних торгів та акту про проведення електронних торгів.

27 січня 2022 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду відзив на позов з викладенням своїх міркувань по суті предмету позову з посиланням на норми чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, та просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

03 лютого 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про закінчення підготовчого провадження у цивільній справі та призначено до судового розгляду по суті.

Представники позивача - адвокати Валенко Катерина Павлівна, Бабенко Сергій Сергійович, в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити, з підстав викладених у позові, пояснили, що 04 березня 2008 року між Відкритим акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра» та ОСОБА_2 було укладено Кредитний договір №76/П/19/2008-840. 19 червня 2020 року приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Личуком Тарасом Володимировичем вчинено виконавчий напис, зареєстрований за №1593, яким запропоновано стягнути з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест Хаус», заборгованість, що виникла по Кредитному договору №76/П/19/2008-840 від 04 березня 2008 року, Договору про відступлення прав вимог GL2N79735, укладеного 05 березня 2020 року між Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Інвест Хаус» з відповідними додатками, боржником за якими є ОСОБА_2 , загальна сума заборгованості становить 2 756 742,86 гривень. 02 липня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Телявським Анатолієм Миколайовичем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. 15 липня 2020 року позивачем було отримано копію висновку про вартість майна від 08 липня 2020 року та заявку приватного виконавця на реалізацію арештованого майна від 13 липня 2020 року, а саме: транспортний засіб «Infiniti G35» (2007 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , колір - сірий). 03 серпня 2020 року дані торги пройшли, про що було складено протокол проведення електронних торгів № 494855, згідно якого переможцем торгів став ОСОБА_1 , дані електронні торги були проведенні з грубими порушеннями встановлено процедури, що призвело до порушення охоронюваних законом прав та інтересів позивача. Суб`єктом оціночної діяльності було значно занижено вартість майна, яке оцінювалося. Враховуючи ситуацію на ринку, коливання цін, значні коливання курсу іноземної валюти по відношенню до гривні, а також порушення встановленої законодавством процедури визначення вартості майна, тому позивач вважає, що експертна оцінка, зроблена Товариством з обмеженою відповідальністю «Євроексперт груп» не відповідає реальній вартості транспортного засобу, який оцінювався, майно було реалізоване за вартістю, що не відповідає ринковій та є значно заниженою. Крім того відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність України» замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Однак жодного доручення ОСОБА_2 на проведення оцінки майна не надавав приватному виконавцю, тому укладений договір на підставі якого здійснено оцінку майна Товариством з обмеженою відповідальністю «Євроексперт груп» є недійсною. Також, як вбачається із заявки на реалізацію арештованого майна від 13 липня 2020 року № 4347, направленої приватним виконавцем до Державного підприємства «СЕТАМ», дана заявка не містить даних, які передбачені п. 2 Розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна: відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність; повні відомості про зберігача майна, а саме: його адреса, електронна пошта, відомості про чинні обтяження, фото та/або відеоматеріали. Крім того Державним підприємством «СЕТАМ» в порушення ст. 43 Закону України «Про іпотеку» та Розділу VІІ Порядку реалізації арештованого майна, не здійснив належне повідомлення через засоби масової інформації про проведення прилюдних торгів, чим обмежив коло можливих потенційних покупців.

Представник відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідач скористався правом подати відзив на позов та просив розглядати справу у відсутності представника відповідача.

Представник відповідача приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича - адвокат Непом`яша Поліна Ігорівна в судовому засіданні проти позову заперечувала, просила в позові відмовити з підстав, викладених у відзиві на позов та долучених до нього доказів, додатково пояснила, що у провадженні приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича перебувало виконавче провадження № 62458726 з примусового виконання виконавчого напису № 1593 виданого 19 червня 2020 року приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Івано-Франківської області Личуком Тарасом Володимировичем про стягнення на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «Інвест Хаус» заборгованість, що виникла по Кредитному договору №76/П/19/2008-840 від 04 березня 2008 року в загальному розмірі 2 756 742,86 гривень. В ході вчинення виконавчих дій приватним виконавцем було встановлено, що боржнику на праві власності належить автомобіль «Infiniti G35» (2007 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , колір - сірий), у зв`язку з чим, 017 липня 2020 року приватним виконавцем було винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, якою описано та арештовано транспортний засіб. 07 липня 2020 року керуючись ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження» винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання у виконавчому провадженні, що в подальшому ТОВ «Євроексперт Груп» було складено Звіт за результатами визначення вартості описаного та арештованого майна боржника відповідно до якого вартість транспортного засобу «Infiniti G35» (2007 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , колір - сірий) становить 243 390,00 гривень. 13 липня 2020 року приватним виконавцем було направлено до ДП «СЕТАМ» заявку на примусову реалізацію автомобіля за стартовою ціною 243 390,00 гривень. Відповідно до протоколу ДП «СЕТАМ» від 03 серпня 2020 року електронні торги з примусової реалізації майна відбулися, та відповідно до протоколу про проведення електронних торгів № 494855 від 03 серпня 2020 року виданого організатором торгів - Державним підприємством «СЕТАМ», переможцем визнано учасника № 20, а саме: ОСОБА_1 . Продажна ціна лоту № 432371 була внесена в повному обсязі 11 серпня 2020 року, переможцем торгів на рахунок приватного виконавця, що в подальшому приватним виконавцем було винесено акт про проведені електронні торги та 12 серпня 2020 року керуючись ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», приватним виконавцем було винесено постанову про зняття арешту з майна. Всі виконавчі дії приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським Анатолієм Миколайовичем, було вчинено відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження»

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідач скористався правом подати відзив на позов та просив розглядати справу у його відсутність.

Представник третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Інвест Хаус» - Євдотьєв Анатолій Олександровичв судовому засіданні проти позову заперечував, просила в позові відмовити з підстав, викладених у письмових поясненнях на позов, додатково пояснив, що аргументи, наведенні у позовній заяві, не дають підстав для висновку про порушення, які призвели або могли призвести до порушення чинного законодавства, а грунтуються на помилковому тлумаченні норм права і переоцінці доказів із встановлення на їх підставі обставин, крім того позивачем не долучено належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність порушень, що могли вплинути саме на результат торгів.

Таким чином, вислухавши учасників процесу, наведенні сторонами доводи та заперечення щодо підстав та предмету позову, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони гуртуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дають підстави для ухвалення судового рішення, виходячи з наступного.

Згідно ст. 1054 Цивільного кодексу України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит і сплатити проценти.

Судом встановлено, що 04 березня 2008 року між Відкритим акціонерним товариством комерційний Банк «Надра» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір №76/П/19/2008-840. Відповідно до договору про відступлення прав вимог №GL2N79735, право вимоги за Кредитним договором №76/П/19/2008-840, перейшло до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест Хаус»

Правовому регулюванню процедури вчинення нотаріусами виконавчих написів присвячена Глава 14 Закону України «Про нотаріат» та Глава 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій.

Відповідно до ст. 18 Цивільного кодексу України нотаріус здійснює захист цивільних прав шляхом вчинення виконавчого напису на борговому документі у випадках і в порядку встановлених законом.

Відповідно до п. 19 ст. 34 Закону України «Про нотаріат», виконавчий напис є нотаріальною дією, що вчиняють нотаріуси.

Згідно із ст. 87 Закону України «Про нотаріат» для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Нормою ст. 88 Закону України «Про нотаріат» визначено умови вчинення виконавчих написів, відповідно до приписів якої нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем та за умови, що з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років, а у відносинах між підприємствами, установами та організаціями - не більше одного року. Якщо для вимоги, за якою видається виконавчий напис, законом встановлено інший строк давності, виконавчий напис видається у межах цього строку.

Порядок вчинення нотаріальних дій містить такі самі правила та умови вчинення виконавчого напису (пункти 1, 3 Глави 16 розділу ІІ Порядку).

19 червня 2020 року приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Личуком Тарасом Володимировичем вчинено виконавчий напис, зареєстрований за №1593, яким запропоновано стягнути з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест Хаус», заборгованість, що виникла по Кредитному договору №76/П/19/2008-840 від 04 березня 2008 року, Договору про відступлення прав вимог GL2N79735, укладеного 05 березня 2020 року між Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фнансова Компанія «Інвест Хаус» з відповідними додатками, боржником за якими є ОСОБА_2 , стягнення заборгованості проводиться за період з 05 березня 2020 року по 10 червня 2020 року, сума заборгованості складається з: суми заборгованості за тілом кредиту - 1 269 165,10 гривень; суми заборгованості за відсотками - 1 487 277 гривень; суми заборгованості за штрафними санкціями - 0,00 гривень; суми плати, що здійснена стягувачем за вчинення виконавчого напису - 300,00 гривень. Загальна сума заборгованості становить 2 756 742,86 гривень.

02 липня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським Анатолієм Миколайовичем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП№62458726 за виконання виконавчого напису№1593 від 19 червня 2020 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест Хаус» заборгованості у розмірі 2 756 742 (два мільйона сімсот п`ятдесят тисяч сімсот сорок дві) грн. 86 коп.

Відповідно до ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення. Про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника. У разі прийняття виконавцем рішення про обмеження права користування майном, здійснення опечатування або вилучення його у боржника та передачі на зберігання іншим особам проведення опису є обов`язковим. У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника обов`язково зазначаються: якщо опису підлягає земельна ділянка - її розмір, цільове призначення, наявність комунікацій тощо; якщо опису підлягає будівля, споруда, приміщення, квартира - загальна площа, кількість кімнат (приміщень), їх площа та призначення, матеріали стін, кількість поверхів, поверх або поверхи, на яких розташоване приміщення (квартира), інформація про підсобні приміщення та споруди; якщо опису підлягає транспортний засіб - марка, модель, рік випуску, об`єм двигуна, вид пального, пробіг, комплектація, потреба у ремонті, колір тощо. Копія постанови про опис та арешт майна (коштів) надається сторонам виконавчого провадження. Перешкоджання вчиненню виконавцем дій, пов`язаних із зверненням стягнення на майно (кошти) боржника, порушення заборони виконавця розпоряджатися або користуватися майном (коштами), на яке накладено арешт, а також інші незаконні дії щодо арештованого майна (коштів) тягнуть відповідальність, установлену законом. Вилучення арештованого майна з передачею його для реалізації здійснюється у строк, встановлений виконавцем, але не раніше ніж через п`ять робочих днів після накладення арешту. Продукти та інші речі, що швидко псуються, вилучаються і передаються для продажу негайно після накладення арешту. Виявлені під час опису цінні папери, а також ювелірні та інші побутові вироби із золота, срібла, платини і металів платинової групи, дорогоцінного каміння і перлів, лом і окремі частини таких виробів, на які накладено арешт та/або які підлягають конфіскації в дохід держави, підлягають обов`язковому вилученню і не пізніше наступного робочого дня передаються на зберігання банкам України відповідно до умов договорів, укладених з органами державної виконавчої служби або приватними виконавцями. Арешт на цінні папери накладається в порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України. Під час проведення опису майна боржника - юридичної особи та накладення арешту на нього виконавець також використовує відомості щодо належного боржнику майна за даними бухгалтерського обліку. У порядку, встановленому цією статтею, виконавець, в провадженні якого знаходиться виконавче провадження, за заявою стягувача чи з власної ініціативи може накласти арешт на грошові кошти, які перебувають на рахунках (вкладах) чи на зберіганні у банках, інших фінансових установах і належать особі, яка має заборгованість перед боржником, яка підтверджена судовим рішенням, яке набрало законної сили. Такий арешт знімається, якщо протягом п`яти днів з дня його накладення стягувач не звернеться до суду про звернення стягнення на грошові кошти такої особи в порядку, встановленому процесуальним законом.

07 липня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським Анатолієм Миколайовичем винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, відповідно до якої описано та арештовано транспортного засобу «Infiniti G35» (2007 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , колір - сірий)

07 липня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським Анатолієм Миколайовичем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єктів господарювання для участі у виконавчому провадженні, та призначено суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання Товариство з обмеженою відповідальністю «Євроексперт Груп», який має Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності, від 26 жовтня 2018 року № 816/18, виданого Фондом державного майна України.

08 липня 2020 року Суб`єктом оціночної діяльністю «ТОВ «Євроексперт Груп», що діє на підставі Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, Закону України «Про оцінку земель» проведено оцінку майна, на підставі: постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні (ВП №62458726), власник об`єкта оцінки - ОСОБА_2 ; замовник - приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Телявський Анатолій Миколайович; об`єкт оцінки - легковий седан «Infiniti G35» (2007 року випуску, VIN НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 ; мета оцінки - визначення вартості об`єкта оцінки для продажу на конкурсних засадах. База оцінки відповідає ринковому виду вартості.; Дата оцінки 08 липня 2020 року; Курс НБУ на дату оцінки - 1 долар США = 26,9309 грн.; термін дії звіту - 6 місяців від дати оцінки; Ринкова вартість майна, отримана в результаті оцінки, становить: 243 390,00 грн., без ПДВ.

13 липня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським Анатолієм Миколайовичем направлено до ДП «Сетам», боржнику ОСОБА_2 , ТОВ «ФК «Інвест Хаус» заявку на реалізацію арештованого майна. У заявці визначено загальну суму заборгованості за виконавчим провадженням № 62458726 у розмірі 2 756 742,86 грн. Боржник: ОСОБА_2 . Стягувач: ТОВ «ФК «Інвест Хаус». Вид майна: рухоме майно. Найменування майна: транспортний засіб автомобіль марки «Infiniti G35» (2007 року випуску, VIN НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , колір - сірий. Місце знаходження майна: ДП «СЕТАМ». Предмет застави: так. Згідно із звітом про оцінку майна вартість арештованого майна станом на 08 липня 2020 року становить 243 390,00 грн. Початкова ціна майна, що виставляється на торги, становить 243 390,00 грн., без ПДВ.

Згідно із копією протоколу проведення електронних торгів № 494855 торги відбулися 03 серпня 2020 року. Реєстраційний номер лота: 432371. Найменування майна: транспортний засіб марки Infiniti, модель G35, випуск 2007 року, сірий колір, заводський номер кузова НОМЕР_1 , номер державної реєстрації НОМЕР_2 . Місце знаходження майна: місто Київ, вулиця Новопирогівська, 56. Стартова ціна: 243 390,00 грн. Ціна продажу: 243 390,00 грн. Сума сплаченого гарантійного внеску: 12 169,50 грн. Підстава визначення переможця: найвища цінова пропозиція. Переможець торгів: учасник 20, час: 2020-08-03 10:57:16. ОСОБА_1 . Організатор торгів: ДП «Сетам». Приватним виконавцем ВО КО Голяченком І.П. складено Акт про проведені електронні торги.

11 серпня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським Анатолієм Миколайовичем складено Акт про проведенні електронні торги.

12 серпня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Телявським Анатолієм Миколайовичем винесено постанову про зняття арешту з майна.

У провадженні Галицького районного суду міста Львова від 18 січня 2021 року перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест Хаус», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус івано-Франківського міського нотаріального округу Личук Тарас Володимирович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Телявський Анатолій Миколайович, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню (справа № 755/10322/20).

12 березня 2021 року Галицьким районним судом міста Львова ухвалено рішення, яким ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест Хаус», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус івано-Франківського міського нотаріального округу Личук Тарас Володимирович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Телявський Анатолій Миколайович, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, задоволено.

Визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис вчинений 19 червня 2020 року приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Личуком Тарасом Володимировичем і зареєстрований в реєстрі за №1593, про стягнення заборгованості за кредитним договором №76/П/19/2008-840 від 04.03.2008 року.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Пунктом 3 частини 1 статті 3 вищевказаного Закону передбачено, що примусовому виконанню підлягають, зокрема, виконавчі написи нотаріусів.

За змістом статті 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюється Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Цією статтею Закону визначено, які рішення не мають права виконувати приватні виконавці. У цій нормі Закону у переліку рішень, які не мають права виконувати приватні виконавці відсутні заборони щодо виконання виконавчих написів нотаріусів.

За змістом ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний: 1) здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом; 2) надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження; 3) розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання; 4) заявляти в установленому порядку про самовідвід за наявності обставин, передбачених цим Законом; 5) роз`яснювати сторонам та іншим учасникам виконавчого провадження їхні права та обов`язки. Виконавець підчас здійснення виконавчого провадження має право: 1) проводити перевірку виконання боржниками рішень, що підлягають виконанню відповідно до цього Закону; 2)проводити перевірку виконання юридичними особами незалежно від форми власності, фізичними особами, фізичними особами-підприємцями рішень стосовно працюючих у них боржників; 3) з метою захисту інтересів стягувача одержувати безоплатно від державних органів, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, посадових осіб, сторін та інших учасників виконавчого провадження необхідні для проведення виконавчих дій пояснення, довідки та іншу інформацію, в тому числі конфіденційну; 4) за наявності вмотивованого рішення суду про примусове проникнення до житла чи іншого володіння фізичної особи безперешкодно входити на земельні ділянки, до житлових та інших приміщень боржника - фізичної особи, особи, в якої перебуває майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, проводити в них огляд, у разі потреби примусово відкривати їх в установленому порядку із залученням працівників поліції, опечатувати такі приміщення, арештовувати, опечатувати та вилучати належне боржникові майно, яке там перебуває та на яке згідно із законом можливо звернути стягнення. Примусове проникнення на земельні ділянки, до житлових та інших приміщень у зв`язку з примусовим виконанням рішення суду про виселення боржника та вселення стягувача і рішення про усунення перешкод у користуванні приміщенням (житлом) здійснюється виключно на підставі такого рішення суду; 5)безперешкодно входити на земельні ділянки, до приміщень, сховищ, іншого володіння боржника -юридичної особи, проводити їх огляд, примусово від кривати та опечатувати їх; 6) накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку; 7) накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей; 8) здійснювати реєстрацію обтяжень майна в процесі та у зв`язку з виконавчим провадженням; 9)використовувати за згодою власника приміщення для тимчасового зберігання вилученого майна, а також транспортні засоби стягувача або боржника за їхньою згодою для перевезення майна; 10) звертатися до суду або органу, який видав виконавчий документ, із заявою (поданням) про роз`яснення рішення, про видачу дубліката виконавчого документа у випадках, передбачених цим Законом, до суду, який видав виконавчий документ, - із заявою (поданням) про встановлення чи зміну порядку і способу виконання рішення, про відстрочку чи розстрочку виконання рішення; 11) приймати рішення про відстрочку та розстрочку виконання рішення (крім судових рішень), за наявності письмової заяви стягувача; 12) звертатися до суду з поданням про розшук дитини, про постановлення вмотивованого рішення про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної або іншої особи, в якої перебуває дитина, стосовно якої складено виконавчий документ про її відібрання; 13) звертатися до суду з поданням про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної або іншої особи, в якої перебуває майно боржника чи майно та кошти, що належать боржникові від інших осіб; 14) викликати фізичних осіб, посадових осіб з приводу виконавчих документів, що перебувають у виконавчому провадженні.

Пунктом 3 частини першої статті 3 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що примусовому виконанню підлягають, зокрема, виконавчі написи нотаріусів.

За змістом статті 5 Закону України «Про виконавче провадження», - примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюється Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Цією статтею Закону визначено, які рішення не мають права виконувати приватні виконавці. У цій нормі Закону у переліку рішень, які не мають права виконувати приватні виконавці відсутні заборони щодо виконання виконавчих написів нотаріусів.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 Цивільного кодексу України, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 650 Цивільного кодексу України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 Цивільного кодексу України).

Частиною четвертою статті 656 Цивільного кодексу України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Відповідно до правових висновків, висловлених Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі №465/650/16-ц, від 23 січня 2019 року у справі №522/10127/14-ц правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, тобто правочин.

Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, установлених частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України.

Відповідно до правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 13 квітня 2016 року у справі №6-2988цс15 та від 22 лютого 2017 року у справі №6-2677цс16 головною умовою, яку повинні встановити суди при вирішенні питання про визнання прилюдних торгів недійсними, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Відповідно до положень Закону України «Про виконавче провадження» виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації.

Правила проведення електронних торгів визначені Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5.

Вказаним Порядком реалізації арештованого майна, визначено, що електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Також Порядком реалізації арештованого майна, передбачені певні правила проведення електронних торгів.

Згідно з пунктом 1 розділу II «Передача майна на реалізацію» Порядку реалізації арештованого майна, реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна.

Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна.

Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ зазначеного Порядку заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані: повне найменування відділу державної виконавчої служби або прізвище ім`я, по батькові (за наявності) приватного виконавця, виконавчий округ, номер посвідчення приватного виконавця; номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчих проваджень; повні найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб; форма реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною); вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 10 розділу ІІІ цього Порядку); місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса); відомості про чинні обтяження майна, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек); вартість майна, що передається на реалізацію, визначена рішенням суду або відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця для перерахування коштів; адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця; фото- та/або відеоматеріали; кваліфікований електронний або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. В разі якщо заявку на реалізацію арештованого майна подав приватний виконавець, він підписує її самостійно із дотриманням умов, вказаних у цьому пункті.

Абзацом першим пункту 3 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна визначено, що виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім-шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року №1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

Пунктом 4 розділу ІІ Порядку передбачено, що приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.

У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.

Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна.

У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Пунктом 4 розділу III Порядку реалізації арештованого майна визначено, що організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком.

Згідно із пунктом 3 розділу ІІІ, пунктом 2 розділу ІV Порядку організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком.

Усі учасники, що були зареєстровані організатором, мають он-лайн доступ до перебігу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції щодо лота. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція має дорівнювати стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція може бути подана учасником лише після перевищення його цінової пропозиції іншим учасником та має містити ціну, що на встановлений Організатором крок вища за попередню. Моментом подання цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент отримання цінової пропозиції. Зареєстрований учасник може у будь-який момент електронних торгів зробити відповідну цінову пропозицію (пункт 2 розділу V Порядку).

Згідно з пунктом 1 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Відповідно до пункту 1 розділу X Порядку реалізації арештованого майна на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно з пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.

Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України. З огляду на це, порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Позивачем не долучено належних та допустимих доказів, які б свідчили про порушення встановлених законодавством Правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5, як і доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів, права та законні інтереси позивача, як боржника виконавчого провадження.

Крім того посилання позивача, що торги є недійсними через порушення вимог Закону України «Про виконавче провадження», оскільки оцінка рухомого майна була проведена без його згоди та вартість майна суттєво занижена, чим порушено його майнові права, є хибними оскільки, такі дії приватного виконавця мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Виходячи з наведеного позивачем не доведено порушення встановлених законодавством правил проведення електронних торгів визначені Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5, які б свідчили про наявність порушень, що могли вплинути саме на результати торгів, права та законні інтереси позивача, як боржника виконавчого провадження, тому позов ОСОБА_2 до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського Анатолія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ІНВЕСТ ХАУС», про визнання недійсними електронних торгів, протоколу та акту проведення електронних торгів, є не обґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Крім того, слід зауважити, що представниками позивача - адвокатами Валенко Катерина Павлівна, Бабенко Сергій Сергійович в судовому засідання наголошували, на тому, що визнання судовим рішенням виконавчий напис нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, на підставі якого відкрито виконавче провадження, та на підставі якого проведена примусова процедура продажу автомобіля на електронних торгах, є самостійною та безумовною підставою для визнання недійсними електронних торгів, які були проведені на підставі виконавчого напису, і що призвело до порушення майнових прав позивача ОСОБА_2 , суд зазначає наступне.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

При визначенні підстави позову як елемента його змісту суд повинен перевірити на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і закону, позивач просить про захист свого права.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Згідно з ч.3 ст.49 Цивільного процесуального кодексу України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

З матеріалів справи вбачається, що звертаючись до суду з даним позовом, позивач вказував на те, що торги з реалізації спірного майна відбулися з порушенням порядку його проведення.

Після відкриття провадження у справі, під час проведення підготовчого судового засідання судом долучено рішення Галицького районного суду міста Львова від 12 березня 2021 року у справі №755/10322/20 про визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис, вчинений приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Івано-Франківської області Личук Тарасом Володимировичем 19 червня 2020 року за №1593 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ТОВ «ФК «ІНВЕСТ ХАУС» грошових коштів у розмірі 2 756 742,86 грн.

Разом з тим, будучи обізнаним про наявність судового рішення щодо визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, тобто виконавчого документу, який пред`явлено стягувачем до приватного виконавця, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про зміну підстав позову з дотриманням вимог ч. 3 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України.

Визначаючи як додаткову підставу для визнання електронних торгів недійсним, наявність судового рішення про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, представник позивача висловив свою позицію шляхом подання письмових пояснень, що не може розцінюватися судом як окрема підстава для визнання електронних торгів недійсними, тому не надає правової оцінки заявленим підставам.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Згідно із ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України)

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ст.5 Цивільного процесуального кодексу України)

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексах випадках. (ч. 1 ст.13 Цивільного процесуального кодексу України)

При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. (ч.2 ст.264 Цивільного процесуального кодексу України)

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_2 до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського Анатолія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ІНВЕСТ ХАУС», про визнання недійсними електронних торгів, протоколу та акту проведення електронних торгів, є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до положень ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, суд не вирішує питання розподілу судових витрат, оскільки судом ухвалене рішення про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.

Враховуючи викладене та керуючись статтею 51 конституції України, статтями 71, 3, 5, 18, 56, 57 Закону України «про виконавче провадження», Правила проведення електронних торгів визначені Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5, статтею 16, 203, 215, 650, 655, 656, Цивільного кодексу України, статтями 2, 4, 12, 76-81, 89, 141, 223, 259, 263-265, 273, 354, 355, 430 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського Анатолія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ІНВЕСТ ХАУС», про визнання недійсними електронних торгів, протоколу та акту проведення електронних торгів.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

С у д д я