Справа № 219/31/22
Провадження № 2/219/1518/2022
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 січня 2022 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Дубовик Р.Є., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до держави Україна про відшкодування шкоди, завданої незаконним рішенням і діями органів досудового слідства, прокуратури,

В С Т А Н О В И В:

05 січня 2022 року до Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до держави Україна про відшкодування шкоди, завданої незаконним рішенням і діями органів досудового слідства, прокуратури, в якій він просить стягнути з держави Україна за рахунок коштів державного бюджету моральну шкоду, завдану ОСОБА_1 незаконними діями працівників Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області 08 листопада 2019 року, у розмірі 5 000 000 грн., а також стягнути з держави Україна за рахунок коштів державного бюджету судові витрати ОСОБА_1 , пов`язані з розглядом справи у судах.

Однак позовну заяву подано з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовою або службовою особою, є держава як учасник цивільних відносин, як правило, в особі органу, якого відповідач зазначає порушником своїх прав. Однак, відповідачем не зазначено повного найменування органу, якого відповідач вважає порушником своїх прав, а також його місцезнаходження та поштовий індекс.

Також позивачем у позовній заяві зазначено, що у нього є представник позивача, проте, ним не зазначено прізвище, ім`я та по батькові представника позивача, його місце проживання чи перебування, поштовий індекс, а також РНОКПП за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти. Зокрема, позивачем не надано повноважень його представника при розгляді справи.

Крім того, всупереч вимогам п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України щодо викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, позивач у позовній заяві вживає лайливу лексику, принизливі, глумливі, образливі висловлювання щодо працівників Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області, зокрема, такі як «йолопи», «чоловік жирної статури», «мичав як баран», «почали щось бекати», «зовнішність яких свідчила про не зовсім традиційну сексуальну орієнтацію», «можливо вони є коханцями, можливо є наркоманом», «мусара», «мусарська схема», «мразота, яку потрібно тримати у в`язниці», «злочинець у погонах» тощо.

Суд звертає увагу, що повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

З метою виконання завдання цивільного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отже, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей, така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема, для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Отже, звернення позивача ОСОБА_1 до суду з позовною заявою з використанням принизливих, глумливих, образливих висловлювань щодо працівників Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області є виявом очевидної неповаги, який не спрямований на ефективний захист його прав, свобод та інтересів, а тому суперечить завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Таким чином, вимоги позовної заяви слід обгрутовувати без використанням принизливих, глумливих, образливих висловлювань щодо працівників Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області.

Крім того, у порушення ч. 3 ст. 175 ЦПК України, яка передбачає надання позивачем обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюють ся (п. 3), а також зазначення доказів, що підтверджують обставини (п. 5), позивач не надав суду детального розрахунку суми його орієнтовних судових витрат у розмірі 65 000 грн., з яких: 30 000 грн. на професійну правничу допомогу, яка складається з гонорару адвоката за надання правничої допомоги адвоката; 30 000 грн. інші витрати, пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи та підготовки до її розгляду, а також витрат, пов`язаних з витребуванням доказів, забезпеченням доказів, а також залученням спеціалістів, експертів та проведення експертизи, викликом свідків; 5 000 грн. витрати на вчинення інших процесуальних дій. Також позивач не зазначив доказів, що підтверджують ці обставини, а також не надав суду договору про надання правничої допомоги, детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги тощо.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до держави Україна про відшкодування шкоди, завданої незаконним рішенням і діями органів досудового слідства, прокуратури залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачу для відома та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При не усуненні недоліків у встановлений строк позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Р.Є. Дубовик