Справа № 308/8235/21
У Х В А Л А

про закриття підготовчого провадження та

призначення справи до судового розгляду по суті

25 травня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Хамник М.М.,

за участю секретаря судових засідань Івашко Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Керівника Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення, витребування земельної ділянки, -

за участю :

представника позивача - прокурора Губаль О.В.,

представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Дідо А.М.,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться вказана цивільна справа.

18.10.2021 судом відкрито провадження у справі та призначено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

На стадії підготовчого провадження відповідачем ОСОБА_2 подано клопотання про залишення позовної заяви без руху, з огляду на те, що прокурором не подано доказів щодо повідомлення органу, який вчиняє бездіяльність та не звертається до суду в інтересах держави.

У підготовчому засіданні представник позивача прокурор Губаль О.В. просив закрити підготовче провадження та призначити судовий розгляд справи, щодо задоволення клопотання відповідача ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без руху просив відмовити.

У підготовчому засіданні представник відповідача адвокат Дідо А.М. клопотання про залишення позовної заяви без руху просив задовольнити, проти призначення справи до судового розгляду не заперечував.

У підготовче засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явився, при цьому через канцелярію суду подав заяву по розгляд справи без його участі за наявними матеріалами.

У підготовче засідання відповідач Ужгородська міська рада не з`явились, повідомлялись судом належним чином, причини неявки суду невідомі.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Частиною 2 статті 197 ЦПК України визначений перелік процесуальних дій, необхідних для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 197 ЦПК України суд у підготовчому засіданні з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Згідно з ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

На стадії підготовчого провадження сторонами подані заяви по суті справи.

За таких обставин, враховуючи обмеження законодавцем строку підготовчого провадження, відсутності законних підстав для відкладення підготовчого засідання, суд вважає за можливе провести підготовче засідання за даною явкою учасників процесу.

Оцінючи подане клопотання суд виходить з наступного.

Якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Іншими словами, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта лише тоді, коли той має повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але не здійснює чи неналежно їх здійснює (пункт 26 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 698/119/18).

В позовній заяві прокурор навів обґрунтування, чому він звертається до суду самостійно, як позивач, та вказав, що Ужгородська міська рада, яка мала б захищати інтереси територіальної громади, є відповідачем у справі, а інший орган, який би міг представляти інтереси територіальної громади м. Ужгорода, відсутній.

При цьому неможливість подання позову в інтересах Ужгородської міської ради, прокурор обґрунтував тим, що міська рада прийняла незаконне, на його думку рішення, яке не може сама скасувати, у зв`язку з чим є відповідачем у справі.

Отже, прокурор пред`явивши позов до Ужгородської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і на виконання вимог статті 56 ЦПК України, статті 23 Закону України «Про прокуратуру» у тексті позовної заяви обґрунтував підставу самостійного звернення із позовом до суду.

Щодо необхідності подання прокурором доказів на підтвердження того, що він попередньо повідомляв відповідні компетентні органи, зокрема Держгеокадастру, які б мали самостійно захищати інтереси держави, на чому наполягає заявник клопотання, то суд виходить із такого.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15 (в редакції на час ухвалення оскаржених судових рішень) Держгеокадастр є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства України і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Органи Держгеокадастру можуть виконувати, зокрема, функції:

1) функції розпорядника земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності від імені власника, яким є держава Україна, з усіма повноваженнями власника на захист права власності;

2) функції органу державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель.

У розглядуваній справі спірна земельна ділянка з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, до прийняття Ужгородською міською радою оспорюваного рішення належала до земель комунальної власності, не є земельною ділянкою сільськогосподарського призначення та не належить до агропромислового комплексу, тому Держгеокадастр у цьому разі не наділений повноваженнями розпорядника з усіма повноваженнями власника на захист відповідного права власності.

При цьому Держгеокадастр не наділений повноваженнями на звернення до суду з позовом про скасування рішення органу місцевого самоврядування щодо передачі у власність фізичній особі, для будівництва та обслуговування житлового будинку, земельної ділянки комунальної власності.

Зазначене свідчить про наявність у прокурора права звернутися до суду із відповідним позовом самостійно, без надання доказів на підтвердження того, що він попередньо повідомляв компетентні органи, а відтак у суду відсутні підстави для задоволення клопотання ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, прокурором у даному судовому засіданні подано лист Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 27.07.2021, який свідчить про повідомленння органу про необхідність звернення до суду з позовом.

Усі інші процесуальні дії, визначені ст. 197 ЦПК України, необхідні для розгляду справи по суті, у ході підготовчого засідання судом були вчинені.

Обставин, які б перешкоджали призначенню справи до судового розгляду по суті, судом не встановлено.

Відповідно до ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Підстав для залишення заяви без розгляду чи закриття провадження у справі немає.

Згідно з п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, суд вважає, що у підготовчому засіданні вирішено питання про всі процесуальні дії, які необхідно вчинити до закриття підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, тому підготовче засідання підлягає закриттю, а справа призначенню до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 49, 83, 189, 196-198, 200, 352-355 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання відповідача - ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без руху відмовити.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом Керівника Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення, витребування земельної ділянки.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 10 год. 00 хв. 16 червня 2022 року в приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М.Хамник