Справа № 405/1326/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2022 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді: Драного В.В.

при секретарі: Дятел О.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом виселення та зняття з реєстрації місця проживання, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом виселення без надання іншого житла та зняття з реєстрації місця проживання. В обґрунтування позову вказала, що вона є власником 1/2 частини будинку та 1/2 частини земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з позивачем проживають її син ОСОБА_4 , який там зареєстрований, та невістка ОСОБА_3 , яка там не зареєстрована. Однак проживання з відповідачами стало нестерпним, оскільки відповідач ОСОБА_3 часто влаштовує сварки та бійки, ображає позивача, погрожує, перешкоджає нормальним відносинам із сином ОСОБА_2 . Вказала, що систематичне порушення правил співжиття, що робить неможливим для інших проживання з порушником в одному житлі та безрезультатність заходів запобігання та громадського впливу є підставою для виселення винних на вимогу наймодавця без надання іншого житла. Також зазначила, що власник житла має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. За таких обставин просить усунути перешкоди у користуванні належним позивачу домоволодінням шляхом виселення відповідачів без надання іншого житла та зняти відповідача ОСОБА_2 з реєстрації місця проживання у цьому будинку.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01.03.2021 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 12.08.2021 року підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача 23.11.2021 року подав у судове засідання заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, виходячи з підстав, викладених у позовній заяві, просить позов задовольнити.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України, причини неявки суду не повідомили, заяв про відкладення розгляду справи не надали.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За таких обставин, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі матеріалів справи та наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 є власником 1/2 частини будинку та 1/2 частини земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 24.05.2012 року, виданим Кіровоградською міською радою, витягом ОКП «Кіровоградське ООБТІ» про державну реєстрацію прав від 31.05.2012 року № 34335556 та державним актом на право власності на земельну ділянку від 09.01.2004 року (а.с. 8, 9, 12).

Згідно довідки Квартального комітету № 5 Подільського району м. Кропивницький від 16.09.2020 року № 210 ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 проживає разом з ОСОБА_2 , який там зареєстрований та ОСОБА_3 , яка там не зареєстрована (а.с. 7).

14.06.2020 року позивач звернулася до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області із заявою, в якій вказала, що в неї з невісткою ОСОБА_3 постійні сварки. Так, ОСОБА_3 заявляє, що будинок позивача належить їй, направляє позивача та ОСОБА_2 на кладовище, ображає, називаючи позивача попрошайкою, крадійкою. Крім того, ОСОБА_3 неодноразово била позивача (а.с. 13).

Як вбачається з довідки КНП «Міська лікарня швидкої медичної допомоги» Міської ради міста» від 21.05.2020 року № 3049 ОСОБА_1 було надано медичну допомогу в травмопункті з діагнозом: Забій грудної клітки, садна обличчя, забій обличчя справа (а.с. 14).

Згідно відповіді Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області від 30.06.2020 року № 6-462/117-20 у ході розгляду звернення ОСОБА_1 від 15.06.2020 року обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення не виявлено, а тому підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні (а.с. 15).

25.09.2020 року позивач направила ОСОБА_2 повідомлення про виселення, в якому просила його та його сім`ю в добровільному порядку виїхати з належного їй домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 16).

Як вбачається з відповідей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області від 15.09.2021 року та Кропивницької міської ради місце проживання ОСОБА_2 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 з 27.05.2015 року, а місце проживання ОСОБА_3 - АДРЕСА_2 , з 28.11.2015 року (а.с. 19-22).

Частиною першою статті 383 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.

Згідно ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 ЖК України якщо наймач, члени його сім`ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.

Згідно ч. 3 ст. 12, ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Однак позивачем не доведено факт створення їй відповідачами перешкод у користуванні житлом, що полягають у систематичному порушенні правил співжиття. Так, надані позивачем докази не свідчать про систематичність дій відповідача ОСОБА_3 щодо порушення правил співжиття. Сама по собі наявність у позивача тілесних ушкоджень не свідчить про те, що їх завдали саме відповідачі, відомості про вчинення саме відповідачами кримінального чи адміністративного правопорушення відносно позивача ОСОБА_1 також відсутні.

Більш того, інших доказів, окрім письмової заяви самої позивача ОСОБА_1 до поліції, в яких би містилися відомості про порушення відповідачем ОСОБА_3 правил співжиття, матеріали справи не містять. Так само, в матеріалах справи відсутні докази щодо руйнування чи псування жилого приміщення, або використання його не за призначенням відповідачами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог про виселення відповідачів з домоволодіння без надання іншого житла слід відмовити у зв`язку з їх безпідставністю та недоведеністю.

При цьому, відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Аналіз положень глави 32 ЦК України свідчить, що сервітут - це право обмеженого користування чужою нерухомістю в певному аспекті, не пов`язане з позбавленням власника нерухомого майна правомочностей володіння, користування та розпорядження щодо цього майна.

Відповідно до частини другої статті 406 ЦК України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.02.2019 року у справі № 357/7940/16-ц.

При цьому, передбачений ст. 391 ЦК України спосіб захисту підлягає застосуванню у тих випадках, коли між позивачем, який є власником майна, і відповідачем(ами), який(і) користується спірним майном, не існує договірних відносин щодо цього майна.

Відповідач ОСОБА_2 проживає у вказаному будинку та зареєстрований там, а тому він набув право користуванням чужим майном, яке по своїй суті є сервітутом.

Поряд з цим, відповідач ОСОБА_2 спільним побутом з власником не пов`язаний, інших договірних відносин з власником житла не має, позивач зверталася до нього з вимогою про виселення, а тому його право на користування чужим майном підлягає припиненню на вимогу власника цього майна на підставі частини другої статті 406 ЦК України.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про усунення перешкод в користуванні будинком шляхом зняття відповідача ОСОБА_2 з реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 11-13, 19, 81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом виселення та зняття з реєстрації місця проживання - задовольнити частково.

Усунути позивачу ОСОБА_1 перешкоди у користуванні житловим будинокм шляхом зняття ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 908 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його підписання до Кропивницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний