ЄУН № 337/4906/19
Провадження № 2-п/337/14/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2022 року Хортицький районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Ширіної С.А.

за участю секретаря Бикової С.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 19.12.2019 року по цивільній справі ЄУН №337/4906/19 (провадження №2/337/2493/2019) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на повнолітню дитину , з клопотанням про поновлення строку на подання заяви про скасування заочного рішення, -

встановив:

Заочним рішенням Хортицького районного суду міста Запоріжжя від 19.12.2019 р. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на повнолітню, позовні вимоги задоволено частково і з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання повнолітньої дитини - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі по 1/4 частини всіх видів заробітку(доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50% розміру прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 06.11.2019 р. і до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 двадцятитрирічного віку , а саме до ІНФОРМАЦІЯ_2 , та з ОСОБА_1 на користь держави стягнуто судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 768,40 грн., в задоволенні інших вимог відмовлено.

10.01.2022 р. відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд вищевказаного заочного рішення суду з тих підстав, що про існування вказаного рішення йому стало відомо в грудні 2021 року, копію якого отримано ним в архіві Хортицького районного суду м. Запоріжжя 09.12.2021 р. Про існування вказаного судового рішення йому не було відомо, оскільки судові повістки ним не отримувались, тому йому не було відомо про наявність вказаної справи в суді. З цієї причини ОСОБА_1 не міг повідомити суд про причини неявки в судове засідання , а також подати свої заперечення на позов та необхідні докази. Копію рішення ОСОБА_1 також не отримував. Крім того, заявником в заяві зазначено, що при ухваленні рішення судом не було враховано, що донька, на утримання якої з нього стягнуті аліменти, навчається на заочній формі навчання та має можливість бути працевлаштованою і отримувати заробіток.

Ухвалою судді від 11.01.2022 р. заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення було залишено без руху, оскільки її подано з порушеннями ст.ст. 175 , 177 ЦПК України.

11.02.2022 р. заявником ОСОБА_1 подано уточнену заяву про перегляд заочного рішення.

В судове засідання сторони не з`явились.

12.05.2022 р. заявником ОСОБА_1 через канцелярію суду подано заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без його участі. Заяву підтримав з підстав, викладених ним в заяві.

ОСОБА_4 позивач (стягувач) за вказаною справою в судове засідання не прибула за невідомими причинами, про час та місце судового засідання повідомлялась своєчасно та належним чином. Повідомлень щодо поважності причин її відсутності, заяви про слухання справи за її відсутністю та пояснень щодо заяви ОСОБА_1 до суду не надходило. Судова повістка надсилалась останній на адресу зазначену в позові, однак поштовий конверт повернувся на адресу суду без вручення із зазначенням «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до вимог ст. 44 ЦПК України учасники судового розгляду повинні добросовісно користуватися своїми правами. Тому, суд вважає, що відповідач не з`явилась в судове засідання без поважаних причин.

Суд, розглянувши заяву, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

06.11.2019 року ОСОБА_2 звернулась до суду позовом до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на повнолітню дитину.

З часу відкриття провадження по справі , судові повістки надсилались відповідачу ОСОБА_1 за адресою його реєстрації, яка була зазначена в позовній заяві, але поштові конверти повернулись на адресу суду без вручення.

Згідно з вимогами ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання, повістка вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає.

Як вбачається з матеріалів справи(арк.спр.11), у відповідності з ч.6 ст.187 ЦПК України, судом було зроблено запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_1 .

Відповідно до відповіді Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради, яка надіслана на адресу суду 27.11.2019 р., відповідач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 з 21.11.1995 року.

19.12.2019 р. заочним рішенням Хортицького районного суду міста Запоріжжя по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на повнолітню, позовні вимоги задоволено частково і з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання повнолітньої дитини - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі по 1/4 частини всіх видів заробітку(доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50% розміру прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 06.11.2019 р. і до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 двадцятитрирічного віку , а саме до ІНФОРМАЦІЯ_2 , та з ОСОБА_1 на користь держави стягнуто судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 768,40 грн., в задоволенні інших вимог відмовлено.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч.2 ст.12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб- сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, порушені не були.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також, Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Cуд відхиляє доводи, на які посилається заявник ОСОБА_1 в обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення, а саме те що, йому не було відомо про існування вказаного судового рішення, оскільки як вбачається з відповіді про зареєстроване місце проживання, відповідач ОСОБА_1 станом на момент ухвалення судового рішення 2019 рік, був зареєстрований за адресою зазначеною в позові з 1995 року. Крім того, заявником не надано будь-яких письмових доказів на спростування позовних вимог ОСОБА_2 .

Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено , що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень , крім випадків встановлених цим Кодексом.

На підстави вищевикладеного, суд приходить до висновку про відмову у перегляді заочного рішення суду

Відповідно до п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 2-5, 10-13, 71-76, 89, 274, 284, 287, 288 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 19.12.2019 року по цивільній справі ЄУН №337/4906/19 (провадження №2/337/2493/2019) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на повнолітню дитину , з клопотанням про поновлення строку на подання заяви про скасування заочного рішення - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: С.А. Ширіна

24.05.2022