КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 травня 2022 року м. Київ

Справа № 359/3535/19

Апеляційне провадження №22-ц/824/6260/2022

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Соколової В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області ухваленого під головуванням судді Борця Є.О. 03 грудня 2021 року у м. Бориспіль, повний текст рішення складений 13 грудня 2021 року, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Оніщук Ольга Миколаївна про встановлення фактів, що мають юридичне значення, визнання майна об`єктом спільної сумісної власності, визнання права власності на частку в цьому майні,

В С Т А Н О В И В

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 грудня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Оніщук Ольга Миколаївна про встановлення фактів, що мають юридичне значення, визнання майна об`єктом спільної сумісної власності, визнання права власності на частку в цьому майні - відмовлено.

Не погодилась із зазначеним судовим рішенням відповідач ОСОБА_1 , 07 лютого 2022 року її представником до Київського апеляційного суду подано апеляційну скаргу, в якій представник відповідача просить змінити рішення суду першої інстанції, доповнивши резолютивну частину рішення реченням про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 лютого 2022 року витребувано з Бориспільського міськрайонного суду Київської області цивільну справу № 359/9172/20, яка надійшли до апеляційного суду 04 травня 2022 року.

В апеляційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання представник ОСОБА_1 вказує на те, що повний текст оскаржуваного рішення на адресу відповідача не надсилався. 26 січня 2022 року представником на електронну адресу суду першої інстанції направлено заяву про видачу копії оскаржуваного рішення та 27 січня 2022 року отримано копію оскаржуваного рішення засобами електронної пошти. У зв`язку з викладеним представник відповідача просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Оскільки докази, які б свідчили про отримання ОСОБА_1 та її представником копії оскаржуваного рішення суду до 27 січня 2022 року в справі відсутні, виходячи з принципу доступу до правосуддя та положень ч.1 ст. 127, ч. 2 ст. 354 ЦПК України, суддя вважає за доцільне задовольнити клопотання та поновити строк на апеляційне оскарження.

Також апеляційна скарга містить клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування вказаного клопотання представник відповідача вказує на те, що ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 30 травня 2019 року про відкриття провадження у справі визначено суму судового збору, яку необхідно сплатити в розмірі 11900, 20 грн. Відповідач є пенсіонером за віком, пенсія є її єдиним джерелом доходів. Починаючи з лютого 2021 року по січень 2022 року (дохід за попередній рік перед поданням апеляційної скарги) дохід ОСОБА_1 склав 21983, 00 грн, 5% розміру річного доходу становить 1099, 15 грн. Отже розмір судового збору, що належить сплатити ОСОБА_1 значно перевищує цю суму. А тому керуючись положеннями п. 1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та враховуючи майновий стан відповідача, представник просить відстрочити сплату судового збору на строк до ухвалення апеляційним судом судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а з підстав, визначених частиною 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом положень ст. 8 вказаного Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обгрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Розмір судового збору, який підлягав сплаті в суді першої інстанції при поданні позову становив 11910, 20 грн, три вимоги немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру (768,4 грн *3 + 9605 грн), а тому враховуючи положення п.6 ч. 2 ст. 4 вищевказаного Закону, особі яка подає апеляційну скаргу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 150 % що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, тобто 17865,30 грн.

З довідки про доходи ОСОБА_1 , вбачається, що починаючи з лютого 2021 року по січень 2022 року дохід ОСОБА_1 склав 21983, 00 грн, 5% розміру річного доходу становить 1099, 15 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги, що підлягає до сплати, перевищує 5 відсотків розміру річного доходу відповідача ОСОБА_1 за попередній календарний рік.

За таких обставин, суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання ОСОБА_1 та відстрочити сплату судового збору в розмірі 17865,30 грн на строк до ухвалення апеляційним судом судового рішення у справі.

Проте, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу, суддя вважає, що апеляційне провадження у справі не може бути відкрито у зв`язку із невідповідністю апеляційної скарги вимогам ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до в апеляційній скарзі має бути зазначено в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Так, представник відповідача в апеляційній скарзі зазначає про те, що з рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 грудня 2021 року щодо відмови у задоволенні позовних вимог відповідач погоджується, і в цій частині рішення суду нею не оскаржується.

Підставами апеляційного оскарження представник відповідача зазначає порушення судом норм процесуального права, а саме положень ч.9 ст. 158 ЦПК України та ч. 8 ст. 264 ЦПК України, та вказує на те, що суд першої інстанції відмовляючи в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, всупереч вказаним нормам права, не вирішив питання про скасування заходів забезпечення позову. Зазначені порушення призвели до неправильного вирішення справи судом першої інстанції в тому сенсі, що незважаючи на повну відмову в задоволенні позову, заходи забезпечення позову не скасовані, що порушує права відповідача ОСОБА_1 , як спадкоємця спадкового майна свого померлого чоловіка ОСОБА_5 .

Разом з цим, відповідно до положень ч.9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Згідно із ч.ч. 1,4 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

З огляду на те, що судом першої інстанції при постановленні рішення про відмову в задоволенні позовної заяви не було вирішено питання про скасування заходів забезпечення позову, відповідач не позбавлений можливості у відповідності до положень ч.ч. 1,4 ст. 158 ЦПК України подати до суду першої інстанції вмотивоване клопотання про скасування заходів забезпечення позову за результатами розгляду якого буде постановлено ухвалу, яка в силу ст. 353 ЦПК України підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Таким чином, апеляційна скарга відповідача не відповідає вимогам п.5 ч.2 ст. 356 ЦПК України, оскільки не містить доводів в чому саме полягає незаконність та необґрунтованість оскаржуваного нею рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 грудня 2021 року, виходячи з предмету та підстав позову.

А тому відповідачу необхідно привести апеляційну скаргу відповідно до вимог встановлених ст. 356 ЦПК України та вказати в чому саме полягає незаконність та необгрунтованість оскаржуваного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 грудня 2021 року.

Додатково роз`яснюємо, що усунувши недоліки шляхом подання апеляційної скарги в новій редакції, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Таким чином, згідно з п. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Керуючись ст. 185, 354, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 грудня 2021 року.

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в розмірі 17865,30 грн на строк до ухвалення апеляційним судом судового рішення у справі.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 грудня 2021 року - залишити без руху.

Надати особі, яка подала апеляційну скаргу строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Соколова В.В.