Справа № 756/2226/17
Провадження № 2-ві/756/4/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2022 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши заяву першого заступника керівника Київської міської прокуратури - Нагальнюка Романа про відвід головуючого судді Яценко Н.О. у цивільній справі №756/2226/17 за первісним та об`єднаним позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , про витребування земельних ділянок та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, про визнання права власності на земельні ділянки,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва судді Яценко Н.О. перебуває цивільна справа №756/2226/17 за первісним та об`єднаним позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа6 ОСОБА_2 , про витребування земельних ділянок та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, про визнання права власності на земельні ділянки.

20 травня 2022 року перший заступник керівника Київської міської прокуратури - Нагальнюк Р. звернувся до суду із заявою про відвід головуючому судді Яценко Н.О. у цивільній справі № 756/2226/17.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25.05.2022 заяву першого заступника керівника Київської міської прокуратури - Нагальнюка Романа про відвід головуючому судді Яценко Н.О. визнано необґрунтованою та передано до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва, для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Яценко Н.О.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2022 заява про відвід головуючому судді у цивільній справі № 756/2226/17 була передана на розгляд судді Ткач М.М.

Як на підставу для відводу головуючого судді Яценко Н.О. перший заступник керівника Київської міської прокуратури - Нагальнюк Р. посилається на те, що у провадженні судді Оболонського районного суду міста Києва Яценко Н.О. перебуває цивільна справа № 756/2226/17. Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 08.09.2017 об`єднано цивільні справи №№ 756/2226/17, 756/3095/17, 756/4885/17 за позовами заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 про витребування земельних ділянок та присвоєно один номер - 756/2226/17. Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 02.12.2021, суддею Яценко Н.О., прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, в якій позивач просить визнати право власності на земельні ділянки площею 0,0845 га, що розміщені по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_3, АДРЕСА_2 (кадастрові номери :78:306:0023, :78:306:0026; :78:306:0022). Рішенням Оболонського районного суду м. Києва суддею Яценко Н.О. по справі № 756/13347/13-ц, у задоволенні позовних вимог Київської міської прокуратури до Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_1 , про визнання незаконними, скасування рішення Київської міської ради від 09.07.2009 № 882/1938 «Про передачу ОСОБА_4 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_2 », визнання недійсними державних актів на право власності на землю, договору купівлі-продажу земельної ділянки та відновлення становища, яке існувало до порушення, шляхом повернення земельної ділянки (кадастровий номер :78:306:0022) в розпорядження Київської міської ради, відмовлено. Як зазначає, перший заступник керівника Київської міської прокуратури - Нагальнюк Р., предметом спору у зазначених вище справах є один і той самий об`єкт нерухомості - земельна ділянка кадастровий номер :78:306:0022 по АДРЕСА_2 . Наведене вище, на думку , першого заступника керівника Київської міської прокуратури - Нагальнюк Р. викликає сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Яценко Н.О., що дає підстави стверджувати, що суддя Яценко Н.О. не може розглядати справу №756/2226/17 та підлягає відводу.

Відповідно ч.2 до ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід (ч.3 ст.40 ЦПК України).

Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження (ч. 7 ст.40 ЦПК України).

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, вивчивши заяву про відвід судді, приходить до наступного висновку.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді.

Так, згідно зі ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

За приписами пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності суду відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатись за суб`єктивними та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Рішення ЄСПЛ від 09.11.2006 року в справі «Білуха проти України» (Biluha v. Ukraine), п.49).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Крім того, неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Дослідивши обставини, зазначені в заяві про відвід, судом не встановлено існування будь - яких обставин які свідчили б, що головуючий суддя Яценко Н.О. прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи та/або є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності даного судді.

Отже, аргументи, якими перший заступник керівника Київської міської прокуратури - Нагальнюк Роман мотивує свою заяву про відвід головуючого суддя Яценко Н.О. , не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості судді Яценко Н.О. як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Інших обставин, визначених статтею 36 чи статтею 37 ЦПК України, які б свідчили про особисту упередженість судді Яценко Н.О. або її необ`єктивність під час розгляду даної справи, суд під час розгляду заяви таких обставин також не встановив.

З огляду на викладене, заявником не доведені обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості головуючого судді Яценко Н.О. при розгляді вищевказаної справи, відтак заявлений відвід є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви першого заступника керівника Київської міської прокуратури - Нагальнюка Романа про відвід головуючого судді Яценко Н.О. у цивільній справі №756/2226/17 за первісним та об`єднаним позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа6 ОСОБА_2 , про витребування земельних ділянок та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, про визнання права власності на земельні ділянки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ткач