У Х В А Л А

Іменем України

"30" травня 2022 р. м. Львів

Галицький районний суд м. Львова

у складі:головуючого судді Мисько Х.М.,

секретар судового засідання Кухар Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Куліша 47» (79058, м.Львів, вул.Кулыша, 47; ЄДРПОУ: 43479280) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) про звільнення самовільно зайнятого приміщення, -

в с т а н о в и в :

в провадженні Галицького районного суду м.Львова перебуває справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Куліша 47» до ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятого приміщення, з підстав, викладених у фабулі позову.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 22.12.2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Представник позивача ОСББ «Куліша 47» в судові засідання призначені на 31.01.2022 року, 31.03.2022 року, 27.04.2022 року, 12.05.2022 року, 30.05.2022 року повторно не з`явився, хоча про час та місце судового розгляду, був повідомлений належним чином, що стверджується матеріалами справи. Клопотань про відкладення чи про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

Представник відповідача ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, скерував заяву про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку із повторною неявкою, належним чином повідомленого представника позивача ОСББ «Куліша 47» у судове засідання.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд, дійшов наступного висновку.

Положення ст.43 ЦПК України визначають, що учасники справи зобов`язані, зокрема, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З наведеного вбачається, що позивач рухом справи не цікавиться, в судові засідання не з`являється, що свідчить про недобросовісність користування процесуальними правами. При цьому, суд враховує, що позивач є саме тим учасником справи, який не може не знати, що здійснюється розгляд справи ініційований за його ж позовом.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до норм ч.2 ст.223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки у судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнані поважними. Суд відкладає розгляд справи в разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача у судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. У разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Зважаючи на положення ч.4 ст.263 ЦПК України, суд враховує правові висновки Верховного Суду, зроблені 07.05.2018 року у справі №553/3688/16-ц та 22.05.2019 року у справі №310/12817/13, за змістом яких, закон надає право суду залишати позов без розгляду у випадку повторної неявки позивача в судове засідання незалежно від причин його неявки, наявності чи відсутності поважних причин для такого, якщо він був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, а також на приписи частини 2 ст.198 ЦПК України, суд не знаходить правових підстав для відкладення судового засідання з метою повторного виклику позивача та його представника, оскільки, на переконання суду, це призведе до безпідставного затягування розгляду справи, а, відтак, до порушення розумних строків її розгляду.

Таким чином, суд визнає, що позивач, будучи належним чином повідомленим про час і місце судового засідання повторно не з`явилась до суду без поважних причин, заяви про розгляд справи за її відсутності до суду не подала, що, в свою чергу, дає підстави суду постановити ухвалу про залишення даної позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання, що не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

Також, судом встановлено, що ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 22.12.2021 року заяву Голови Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Куліша 47» - ОСОБА_3 про забезпечення позову задоволено. Заборонено вчинення сторонам, а також іншим органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав (державним реєстраторам прав на нерухоме майно; виконавчим органам сільських, селищних і міських рад, Київської, Севастопольської міських, районних у місті Києві та Севастополі державних адміністрацій, акредитованим суб`єктам як суб`єктам державної реєстрації прав; територіальним органам Міністерства юстиції України), вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо квартири АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101).

Відповідно до ч.9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Підставою до скасування є зміна умов, що існували на момент постановлення ухвали про забезпечення позову. Заходи забезпечення позову скасовуються судом який їх застосовував, якщо відпали підстави з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

З підстав вказаних вище, суд приходить до висновку, що залишення позовної заяви без розгляду свідчить про відсутність на даний час необхідності у застосуванні вжитих ухвалою суду від 22.12.2022 заходів забезпечення позову, а тому накладений арешт підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 158,247, 257, 260-261 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Куліша 47» до ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятого приміщення залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалоюГалицького районного суду м.Львова від 22.12.2021 року, якою заборонено вчинення сторонам, а також іншим органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав (державним реєстраторам прав на нерухоме майно; виконавчим органам сільських, селищних і міських рад, Київської, Севастопольської міських, районних у місті Києві та Севастополі державних адміністрацій, акредитованим суб`єктам як суб`єктам державної реєстрації прав; територіальним органам Міністерства юстиції України), вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо квартири АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101).

Роз`яснити учасникам процесу, що залишення без розгляду позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Львівської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Мисько Х.М.

.