Справа № 388/1385/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2022 року Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого - судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Поліщук Т.І.,

представника ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Долинській цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Долинської міської ради, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з цим позовом до Долинської міської ради, ОСОБА_3 та просить визначити йому додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 .

Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_4 за життя мала у власності земельні ділянки площею 1,3184 га, кадастровий номер: :02:000:2045 та площею 0,8181 га, кадастровий номер: :02:000:3045, що розташовані на території Долинської міської ради.

ОСОБА_5 , який є засновником Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма Долинка» (далі - ТОВ «Агрофірма Долинка») є батьком позивача.

Між ТОВ «Агрофірма Долинка» та ОСОБА_4 було укладено договір оренди вищезазначених земельних ділянок на строк сорок дев`ять років, а орендну плату виплачено наперед, про що свідчить розписка від 26 лютого 2013 року.

28 лютого 2013 року ОСОБА_4 склала заповіт та заповіла позивачеві належні їй земельні ділянки площею 1,3184 га, кадастровий номер: :02:000:2045 та площею 0,8181 га, кадастровий номер: :02:000:3045. Про складання цього заповіту позивач не знав.

У травні 2021 року ОСОБА_5 повідомив позивача про заповіт на його користь.

Після цього ОСОБА_2 дізнався про смерть спадкодавця.

Отже, позивач до травня 2021 року не знав про наявність заповіту на свою користь, про смерть спадкодавця, а дізнавшись про це не допустив несумлінності чи безпідставності у зволіканні зі зверненням до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Також ОСОБА_2 не був близьким родичем спадкодавця, проживали в різних населених пунктах.

Нотаріусом відмовлено спадкоємцю за заповітом в оформленні спадкових прав у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Зазначене на думку позивача є підставою для задоволення позову.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_1 позов підтримав, просив його задовольнити.

Представник Долинської міської ради в судове засідання не з`явився, однак надіслав до суду заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, повідомлявся про місце та час розгляду справи, про причину неявки не повідомив, відзив на позовну заяву до суду не надіслав.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про задоволення позову з таких підстав.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (чч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до чч. 1, 4 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. ст. 1216-1218 ЦК України).

За ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу).

Згідно з ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до чч. 1-3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Положеннями ч. 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 10).

Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, зокрема земельні ділянки площею 1,3184 га, кадастровий номер: :02:000:2045, площею 0,8181 га, кадастровий номер: :02:000:3045, що знаходяться на території Долинської міської ради.

Земельні ділянки перебувають в оренді ТОВ «Агрофірма Долинка» за договорами оренди від 15 лютого 2013 року. Номери записів про речові права: 442870 від 25 березня 2013 року та, відповідно: 507168 від 1 квітня 2013 року. Строк оренди 49 років за кожним із договорів.

28 лютого 2013 року приватним нотаріусом Новгородківського районного нотаріального округу Кіровоградської області Саяпіною І.Г. посвідчено заповіт від імені ОСОБА_4 , який зареєстровано в реєстрі за № 110. За цим заповітом ОСОБА_4 спадкоємцем земельних ділянок площею 1,3184 га, кадастровий номер: :02:000:2045 та площею 0,8181 га, кадастровий номер: :02:000:3045, що розташовані на території Долинської міської ради, призначила ОСОБА_2 (а. с. 8).

ОСОБА_4 на момент смерті проживала за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради від 8 листопада 2021 року № 4022/03-03 (а. с. 41).

За змістом інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 16 вересня 2021 року № 66443932, спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заведена (а. с. 30).

Позивач зазначає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не знав про наявність заповіту, а також про смерть спадкодавця. Спадкодавець отримала орендну плату на весь строк дії договору оренди землі, а тому представник орендаря не проводив із нею зустрічей з приводу виплати орендної плати, що свідчить про відсутність даних про смерть спадкодавця. Після отримання даних про наявність заповіту та про смерть спадкодавця спадкоємець негайно ініціював питання про оформлення спадщини, тобто не допускав з цього питання несумлінності чи безпідставного зволікання.

Тепер спадкоємцю нотаріусом відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини (а. с. 9).

Зважаючи на те, що позивач не є родичем спадкодавця, проживали в різних населених пунктах, не підтримували будь-які відносини із спадкодавцем, позивач не знав про складений на його користь заповіт, відповідно пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин.

До такого по суті висновку доходив Верховний Суд у постанові від 3 червня 2021 року (справа № 636/1160/19).

З огляду на вищезазначене, суд доходить висновку про обґрунтованість та задоволення цього позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216-1218, 1222, 1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 19, 42, 48, 76, 81, 82, 83, 95, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов ОСОБА_2 до Долинської міської ради, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) визначити на два місяці з дня набрання рішенням законної сили строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений 30 травня 2022 року.

Суддя Долинського районного суду Д. М. Баранський