У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа №338/407/22

30 травня 2022 року селище Богородчани

Суддя Богородчанського районного суду Івано-Франківської області Решетов В. В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась в суд із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті її батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Одночасно з позовною заявою позивачкою подано клопотання про звільнення її від сплати судового збору, яке вона обґрунтовує тим, що на даний час перебуває у вкрай скрутному матеріальному становищі та не має змоги сплатити судовий збір.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи приходжу до наступного.

Відповідно до положень ЦПК України позовна заява повинна відповідати вимогам

ст. 175 - 177 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК (435-15). Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених ч. 2 - 4 ст. 1273 цього Кодексу.

ОСОБА_1 у позовній заяві вказує відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які, як вона зазначає, доводяться їй рідними братами та є синами спадкодавця, тобто спадкоємцями першої черги за законом.

Як видно з долученої до матеріалів справи копії довідки Богородчанської селищної ради №1030/11.08-31 від 30 листопада 2021 року, разом із ОСОБА_4 на день його смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) були зареєстровані та проживали: дружина онука - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та правнук ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 8).

Водночас позивачкою не вказано інформацію щодо прийняття чи відмови від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 вищезгаданими особами або ж усунення їх від права спадкування. До того суд позбавлений можливості встановити, ким доводиться спадкодавцю ОСОБА_6 . Про статус ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у справі в якості співвідповідачів чи третіх осіб осіб позивачка в позові не вказує. Також ОСОБА_1 жоднм чином не вказує відомостей про батьків малолітнього ОСОБА_7 , які уповноважені на представлення його інтересів в силу закону.

При цьому слід зауважити, що виходячи з положень, передбачених ст. 51, 175 ЦПК України, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у ній позивачем. У разі пред`явлення позову до певних відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі як співвідповідачів.

За вказаних обставин, оскільки при розгляді справ про спадкування важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання, чи прийняли вони спадщину й ці обставини визначають, зокрема, суб`єктний склад відповідачів, суд приходить до переконання про неможливість вирішення питання про відкриття провадження у цій справі.

Окрім того, ОСОБА_1 в порушення вимог п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не вказано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином подану ОСОБА_1 позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків - десять днів із дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом викладення позову у виправленій редакції.

Щодо клопотання позивачки про звільнення її від сплати судового збору, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру слід сплатити судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992 грн 40 к.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Встановлено, що розмір судового збору, який слід сплатити позивачці за подання позовної заяви, перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік, про що свідчать додані нею до матеріалів справи відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 25 травня 2022 року (а.с.18).

Тому, враховуючи майновий стан позивачки, вважаю за можливе звільнити її від сплати судового збору за подання даного позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання позивачки ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити позивачку ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання нею до суду позовної заяви про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, залишити без руху.

Встановити позивачці строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачці, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі, у встановлений судом строк, позов вважатиметься неподаним та буде їй повернутий.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Решетов