Березівський районний суд Одеської області
Справа № 494/617/22
Провадження № 2/494/316/22
УХВАЛА

про залишення без руху

31 травня 2022 року м. Березівка

Суддя Березівського районного суду Одеської області Панчишин А.Ю., ознайомившись з матеріалами цивільної справи №494/617/22 за позовною заявою ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 , до відповідача ОСОБА_3 , третя особа: Раухівська селищна рада Березівського району Одеської області, про виділення у натурі частки з нерухомого майна із спільної часткової власності, -

в с т а н о в и в:

26.05.2022 року згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями до провадження судді Березівського районного суду Одеської області Панчишина А.Ю. надійшла цивільна справа №494/617/22 за позовною заявою ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 , до відповідача ОСОБА_3 , третя особа: Раухівська селищна рада Березівського району Одеської області, про виділення у натурі частки з нерухомого майна із спільної часткової власності.

ОСОБА_2 , звернувшись до суду з цією позовною заявою просила виділити їй у приватну власність в натурі 1/2 частку земельної ділянки, яка складає 5,33 га, що відповідає розміру належної їй частки у спільній частковій власності із земельної ділянки площею 10,66 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки :01:001:0086, яка розташована на території Раухівської ОТГ Березівського району Одеської області (в колишньому Новоселівської сільської ради Березівського району Одеської області) та визнати за нею право приватної власності на земельну ділянку площею 5,33 га; право спільної часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на земельну ділянку площею 10,66 га., кадастровий номер земельної ділянки :01:001:0086, яка розташована на території Раухівської ОТГ Березівського району Одеської області (в колишньому Новоселівської сільської ради Березівського району Одеської області), з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва - припинити.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суддя доходить висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту заяви та документів, що додаються до неї встановлені ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до поданої до суду заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви позивач просить виділити в натурі частку із нерухомого майна, із спільної часткової власності та визнати за нею право приватної власності на земельну ділянку площею 5,33 га, що є вимогами майнового характеру та припинити право спільної часткової власності на спірне майно земельну ділянку, що є вимогою немайнового характеру, однак при цьому до матеріалів позовної заяви позивачем не надано доказів про вартість нерухомого майна (нормативно грошову оцінку вартості земельної ділянки, відповідно до якої вираховується вартість судового збору) щодо якого заявлено позовні вимоги майнового характеру, що унеможливлює зробити висновок про те, чи в належному розмірі позивачем сплачено судовий збір при зверненні до суду.

Наведене узгоджується також із позицією викладеною Верховним Судом у постанові від 07.04.2021 у справі № 495/1706/16, згідно якої наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову, натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці, а тому судовий збір з вимоги виділу у натурі частки з майна та визнання права власності визначається з урахуванням вартості спірного майна, а позовна вимога припинити право спільної часткової власності на спірне майно є вимогою немайнового характеру.

Згідно п.п. 2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до п.п. 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1% ціни позову, але не менш 0,4 розміру та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п. п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, а якщо позов складається з кількох самостійних вимог, як в даному випадку, ціна позову визначається сумою всіх вимог.

Підпунктом «а» пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю -за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви додана квитанція АТ КБ «ПриватБанк» від 07.02.2022 року про сплату судового збору на загальну суму 992,40 гривень.

Так як в позовній заяві не зазначено обґрунтованого розрахунку ціни позову, то з доданої квитанції неможливо встановити розмір судового збору, сплачений позивачем за вимогу майнового характеру та вимогу немайнового характеру.

За даних обставин, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно усунути недоліки шляхом надання доказів оціночної вартості спірного нерухомого майна на момент звернення до суду із позовом; визначити ціну позову, зазначивши її виходячи із оціночної вартості спірного майна та доплатити судовий збір у порядку визначеному Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

В позовній заяві ОСОБА_2 зазначає, що «майно, яке перебуває у спільній частковій або спільній сумісній власності може бути розділене виключно договором, який укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Відповідач такої згоди не надає, тому вирішення питання про поділ в позасудовому порядку є неможливим», проте письмових доказів щодо звернення з даного питання до ОСОБА_3 позивачкою не надано.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 10-ти денний строк з дня вручення ухвали суду.

Також, слід роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог по усуненню недоліків поданого позову (заяви), що були підставою для залишення позову без руху він буде вважатись неподаним та повернутий йому.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 260-261 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 , до відповідача ОСОБА_3 , третя особа: Раухівська селищна рада Березівського району Одеської області, про виділення у натурі частки з нерухомого майна із спільної часткової власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення викладених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати 10-ти днів з дня вручення ухвали суду.

Роз`яснити заявнику, що у разі не виконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатись неподаною та повернутою йому.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Панчишин А.Ю.