НОВОУШИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 680/464/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2022 року смт Нова Ушиця

Новоушицький районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Олійник А.О.,

з участю секретаря судового засідання Максимчука С.М.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвокат Соловей О.В.,

відповідач ОСОБА_2 ,

відповідач - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування,

установив:

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом в якому просив визнати за ним право власності на домоволодіння, що розташоване у АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 .

Свої вимоги мотивує тим, що батько залишив заповіт, яким заповів усе своє майно своїм синам ОСОБА_5 та ОСОБА_1 . Він спадщину прийняв шляхом подачі заяви нотаріусу. Також спадщину прийняла дружина померлого брата ОСОБА_2 .

Нотаріус через відсутність у спадкодавця правовстановлюючих документів на житловий будинок, відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Позивач ОСОБА_1 позов підтримав.

Представник позивача - адвокат Соловей О.В. у вступному слові позов підтримав, а також зазначив, що відповідачі хоч і прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 проте в судовому засіданні відмовились від прийняття спадкового майна - домоволодіння.

Відповідач ОСОБА_2 позов визнала, зазначила, що дійсно її чоловіком був ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . На час його смерті вона разом із донькою проживала разом із ним за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначила, що не претендує на частку майна, яку успадкував її чоловік ОСОБА_5 після смерті свого батька ОСОБА_4 .

Відповідач ОСОБА_3 позов визнала, вказала, що її батько ОСОБА_5 на день своєї смерті проживав разом із нею та матір`ю ОСОБА_2 .

Процесуальні дії у справі

20 липня 2021 року відкрито провадження у справі, задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.

05 серпня 2021 року підготовче засідання відкладено у зв`язку із невиконанням ухвали про витребування доказів.

20 вересня 2021 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, у підготовчому засіданні оголошено перерву.

12 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

10 листопада 2021 року розгляд справи відкладено у зв`язку із неявкою відповідача та відсутністю даних про її належне повідомлення про час і місце розгляду справи, оскільки судом не здійснювалась відправка поштової кореспонденції через відсутність асигнувань для оплати поштових послуг.

08 грудня 2021 року задоволено клопотання представника позивача Солов`я О.В. про залучення до участі в справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 .

28 грудня 2021 року розгляд справи відкладено у зв`язку із неявкою відповідачів.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

16 березня 2007 року ОСОБА_4 склав заповіт, відповідно до якого заповів усе належне йому майно синам: ОСОБА_5 та ОСОБА_1 в рівних долях, про що свідчить копія заповіту (арк. спр.15).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (арк.спр.7).

На день смерті померлий ОСОБА_4 був зареєстрований та проживав у АДРЕСА_1 . Разом з ним проживали та були зареєстровані: ОСОБА_7 - дружина, ОСОБА_1 - син, ОСОБА_8 - онук (арк.спр.8).

Даними спадкової справи №227-2010, підтверджується, що після смерті ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини 04 червня 2010 року звернувся ОСОБА_5 . 08 червня 2021 року ОСОБА_1 подав заяву нотаріусу про видачу свідоцтва про право на спадщину. Свідоцтва про право на спадщину не видавались (арк.спр. 40-44).

Також суд установив, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . На час своєї смерті останній проживав разом із донькою ОСОБА_3 та дружиною ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 .

Зазначені обставини сторонами визнаються.

Спадкова справа після смерті ОСОБА_5 не заведена, про що свідчить повідомлення приватного нотаріуса Кохан О.В. (арк.спр.52-53).

Відповідно до довідки №34 від 11 лютого 2021 року, виданої на підставі по господарських книг, ОСОБА_4 належав житловий будинок з земельною ділянкою в АДРЕСА_2 (арк.спр.18).

Даними довідки №35 від 29 квітня 2021 року підтверджується, що право власності ОСОБА_4 на зазначене вище майно не було зареєстроване та свідоцтво про право власності не видавалося, про що також свідчить витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно (арк.спр. 19, 20 ).

Загальна вартість нерухомого майна в АДРЕСА_2 становить 85 393,00 гривень (арк.спр. 9).

Позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за заповітом на житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_2 після смерті ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно, що підтверджується постановою нотаріуса від 08 червня 2021 року (арк.спр.16).

З огляду на викладене виник спір про право на спадкове майно та за вказаних обставин позивач не може отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом в іншому (позасудовому) порядку.

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла до інших осіб. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч.1 ст. 1220, ст. 1216 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ст.ст. 1217, 1223 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1268 ЦК України, ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

З огляду на наведені вище норми права, суду при розгляді справ про визнання права власності на спадкове майно належить встановити: факт смерті спадкодавця, коло спадкоємців, наявність (відсутність) заповіту, факт прийняття спадщини, наявність спадкового майна.

Зібрані по справі та безпосередньо дослідженні судом докази свідчать про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина після смерті ОСОБА_4 . Позивач, як спадкоємець за заповітом, відповідно до вимог статті 1268 ЦК України, прийняв спадщину, оскільки на час смерті постійно проживав із спадкодавцем. Окрім позивача спадщину прийняв інший спадкоємець за заповітом - ОСОБА_5 шляхом подачі 04 червня 2010 року нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Таким чином спадкоємцями за заповітом після смерті ОСОБА_4 в рівних частинах є ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .

Після смерті ОСОБА_5 спадщину, шляхом постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини прийняли спадкоємці першої черги - відповідачі у справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , тому останні є належними відповідачами у справі.

Доводи сторін про те, що відповідачі не претендують на спадкове домоволодіння, суд відхиляє, оскільки спадкоємець за заповітом ОСОБА_5 нарівні з позивачем прийняв спадщину після ОСОБА_4 , проте не отримав за життя свідоцтва про право на спадщину. Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в строк дня прийняття спадщини не відмовились від прийняття спадщини після смерті чоловіка та батька відповідно, таким чином її прийняли. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням, спадкоємець має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі на житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку. Водночас застосуванню підлягає законодавство, що регулювало виникнення права власності у самих спадкодавців на момент закінчення будівництва будинків.

На підтвердження права власності спадкодавця на спірний будинок позивач надав суду довідку Новоушицької селищної ради Хмельницької області від 11 лютого 2021 року, видану на підставі записів погосподарських книг, які велися на підставі Вказівок по веденню погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів, затвердженими Центральним статистичним управлінням СРСР 13 квітня 1979 року за № 112/5. Саме записи у погосподарських книгах визнавались як акти органів влади (публічні акти), що підтверджують право приватної власності, на підставі яких органи БТІ здійснювали державну реєстрацію права власності.

Таким чином право власності спадкодавця ОСОБА_4 на будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 підтверджене належними доказами та не заперечується відповідачами.

Відсутність у спадкодавця свідоцтва про право власності на майно за наявності акту органу влади, що підтверджує право власності, не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Зміна адреси спадкового домоволодіння, зокрема з АДРЕСА_2 на АДРЕСА_2 пов`язана із прийняттям 17 липня 2020 року Верховною радою України постанови «Про утворення та ліквідацію районів». Зазначений факт є загальновідомим та доказуванню, в силу вимог частини третьої статті 82 ЦПК України, не підлягає.

З огляду на викладені вище обставини, позивач ОСОБА_1 має право на успадкування 1/2 частини спадкового домоволодіння після смерті ОСОБА_4 , оскільки право на успадкування іншої частини домоволодіння (1/2 частині) перейшло до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Обраний позивачем спосіб захисту права - визнання права власності є ефективним, право позивача підлягає захисту, оскільки іншого порядку визнання права власності в даному випадку не існує, тому позов необхідно задовольнити частково.

Водночас, визнання відповідачами цього позову в повному обсязі суперечить вимогам наведених вище судом норм права, тому не приймається до уваги судом.

Розподіл судових витрат

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 та статтею 2 ЦПК України та враховує, що у даному випадку спір виник не внаслідок винних дій відповідачів, які проти позову не заперечували, будь - яких дій, які б порушували право позивача на оформлення спадщини не вчиняли. Натомість саме бездіяльність спадкодавця щодо не проведення державної реєстрації права власності в установленому законом порядку на спірне спадкове майно є підставою для виникнення спору.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, суд покладає судові витрати на позивача незалежно від результатів вирішення спору та підстав для їх стягнення з відповідачів не вбачає.

Керуючись ст.ст.2, 12, 81, 141, 258, 263-265, 273 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування- задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як спадкоємцю за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 право власності на Ѕ частину домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , що складається з житлового будинку, прибудови, двох сараїв.

В іншій частині позову -відмовити.

Судові витрати у виді судового збору в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 коп. покласти на позивача ОСОБА_1

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів із дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП - НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання : АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя А. О. Олійник