Справа № 308/8139/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Хамник М.М.,

за участі секретаря судових засідань Івашко Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засідання заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.10.2021 у цивільній справі №308/8139/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.10.2020 у цивільній справі №308/8139/20 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено. Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , укладений 05 жовтня 1996 року та зареєстрований відділом реєстрації актів громадянського стану Ужгородської міської ради (свідоцтво про укладення шлюбу серія НОМЕР_1 , актовий запис №528) - розірвано. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 840 (вісімсот сорок) гривень 80 коп. судового збору.

Відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення. Свою заяву обґрунтовує тим, що свої заперечення проти позовних вимог вона не змогла висловити, оскільки у судовому засіданні 19.10.2021 була відсутня через хворобу.

Підставою звернення позивача до суду з позовом про розірвання шлюбу був конфлікт, який носив тимчасовий характер, а шлюб, на її думку, можливо зберегти.

Ухвалою суду від 29.11.2021 прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.10.2021 у цивільній справі №308/8139/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, призначено судове засідання з розгляду вказаної заяви на 10.12.2021. У зв`язку з неявкою учасників провадження, розгляд заяви відкладено на 24.01.2022, про час та місце наступного судового засідання учасників провадження повідомлено шляхом надіслання судової повістки.

В судове засіданні заявник (відповідач) ОСОБА_1 повторно не з`явилась, повідомлялась судом належним чином.

Позивач у судове засідання повторно не з`явився, повідомлявся судом про час та місце проведення судового засідання належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється.

Суд, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, вивчивши матеріали справи, в межах якої подано таку заяву, приходить до наступного висновку.

Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.10.2020 у цивільній справі №308/8139/20 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено. Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , укладений 05 жовтня 1996 року та зареєстрований відділом реєстрації актів громадянського стану Ужгородської міської ради (свідоцтво про укладення шлюбу серія НОМЕР_1 , актовий запис №528) розірвано. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 840 (вісімсот сорок) гривень 80 коп. судового збору.

Частиною 1 статті 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути скасоване судом, що його ухвалив, лише при сукупності таких умов: 1) якщо судом буде встановлено, що відповідач, тобто заявник, не з`явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, 2) не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і 3) докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Третю умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку, ухвалив би принципово інше рішення.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 про розгляд справи повідомлялась належним чином, шляхом надіслання судової повістки, про що в матеріалах справи є відповідні докази. Адреса зазначена у позовній заяві та вказана відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення є ідентичною. Крім того, в матеріалах справи міститься судова повістка про вручення відповідачці судового рішення від 19.10.2021, яке надсилалось за адресою вказаною у позовній заяві.

Судом також встановлено, що доводи, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, жодними доказами не підтверджені.

У відповідності до вимог ч.4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Таким чином, враховуючи, що оскільки відповідач не надав переконливих доказів щодо поважності причин неявки в судове засідання та докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 284-288 ЦПК України, -

У ХВ АЛ ИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.10.2021 у цивільній справі №308/8139/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник