Справа № 932/9899/20
Провадження №2/932/1087/22
У Х В А Л А

16 травня 2022 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська в особі судді Кудрявцевої Т.О., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Кійко Олексія Володимировича про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергій Анатолійович, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування запису в Державному реєстрі речових прав, визнання права власності на частину нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергій Анатолійович, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування запису в Державному реєстрі речових прав, визнання права власності на частину нерухомого майна.

11.05.2022 року від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Кійко О.В. до суду надійшла заява про відвід судді Кудрявцевої Т.О. від розгляду даної цивільної справи, про відновлення пропущеного з поважних причин строку подання заяви про відвід судді. Заява обгрунтована представником відповідача тим, що про наявність підстав для відводу йому стало відомо лише 30.03.2022 року під час спілкування з представником позивача - адвокатом Сухим Артемом Геннадійовичем, коли він подзвонив йому по голосовому месенджеру «WhatsApp» після отримання його клопотання про відкладення розгляду судового засідання, яке мало бути проведено 01.04.2022 року, у зв`язку з неможливістю забезпечити на вимогу судді участь у судовому засіданні відповідача - ОСОБА_1 , оскільки вона перебуває за кордоном. Так, під час вказаної телефонної розмови представник позивача - адвокат Сухой Артем Геннадійович запропонував йому відмовитись від свого клопотання про відкладення розгляду справи, вийти у судове засідання в сервісі «Easy Con», провести дебати, оскільки він хотів «поставити крапку в цій справі» шляхом закінчення розгляду справи та оголошення суддею 01.04.2022 р. судового рішення. Так, під час вказаної телефонної розмови, на увагу заслуговують декілька виразів представника позивача (Лицо 1 - адвокат Сухой А.Г.; Лицо 2 - Кійко О.В.): 1) він сказав, що до першого квітня він - ОСОБА_3 повинен повідомити його про зміну своєї позиції щодо виходу у судове засідання, а він це десь скаже, що вони готові к суду та він думає, що «у нього буде можливість це зробити»; 2) впевненість представника позивача щодо відсутності потреби допитати у судовому засіданні відповідача - ОСОБА_1 «обойдемся без ее допроса», з урахуванням того, що суд визнав її явку обов`язковою; 3) Можливість вплинути на суд, для забезпечення проведення судового засідання - «я здесь обеспечу, чтоб она (судья ОСОБА_4 ) работала»; 4) обізнаність представника позивача про те, що суддів Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська не відпускають у планові відпустки.

Представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 вважає, що такі висловлювання представника позивача можуть свідчити про те, що він дійсно спілкується з суддею поза межами судового засідання. Про це, більш за все, свідчить його обізнаність про те, що допит відповідача вже не є необхідним, в той час, як суд намагався особисто її розпитати про відомі їй обставини укладення оскаржуваного договору, а саме: чи знала вона, що продавець нерухомого майна не отримував згоди іншого подружжя на продаж. Також, особливої уваги заслуговують вислови щодо необхідності двічі приїжджати в суд для повідомлення про те, що він - ОСОБА_3 нібито змінив свою позицію і вирішив бути присутнім у судовому засіданні. Між тим, саме такий приїзд представника позивача перед судовим засіданням свідчить про можливе незаконне втручання позивача у здійснення судом правосуддя, оскільки незалежно від його ( ОСОБА_3 ) присутності у судовому засіданні (фактично або за допомогою сервісу «Easy Con») це судове засідання у відповідності до вимог ЦПК України мало бути відбутись із складенням протоколу судового засідання та створенням технічного запису. При цьому, представник зауважує увагу суду, що підстави для подання цієї заяви з`явились саме у зв`язку з діями представника позивача, а не діями судді, який здійснював судочинство у повній відповідності із законодавством, але з урахуванням таких заяв адвоката Сухого А.Г. цим висловлюванням необхідно дати належну правову оцінку. На його думку, враховуючи високу вартість предмету спору (який був куплений за 667 000 доларів США), позивач намагається вдатись до будь-яких незаконних дій, в тому числі до незаконного впливу на правосуддя прямими або опосередкованими заходами. Тим більше, оскільки представники позивача вдавалися до двох випадків обману суду, що ними не було спростовано під час прямих питань, на які вони не відповідали, представники позивача можуть прибігти і до інших незаконних дій за для прийняття рішення на їх користь.

Представник також в заяві зазначає, що крім того, такі незаконні дії підтверджуються розміщенням статті під назвою «Кому война, а кому мать родна»: ІНФОРМАЦІЯ_1 (https://dumskaya.net/news/komu-voyna-a-komu-mat-rodna-kak-odesskiy-apellya-163063/). Так, на думку Адвокатського об`єднання «Консалтингова фірма Домінанта» - основний представник позивача у цій справі, суддя Одеського апеляційного суду Олександр Князюк виніс «сумнівне» рішення під час воєнного стану - 10 березня. Далі, автор статті дає оцінку судовому рішенню «Щодо правової аргументації рішення - вона є абсурдною. Суддя не взяв до уваги, що…..» та наостанок погрожує іншій судовій колегії скаргою до Вищої Ради правосуддя України, натякаючи, що таке саме трапиться і з іншим судом, якщо суд не вивчить всі обставини справи і не прийме «законне» рішення суду: «Адвокати вже подали касаційну скаргу та готують матеріали до Вищої ради правосуддя України для розгляду питання про притягнення судді Князюка до відповідальності. 29 квітня відбудеться розгляд аналогічної справи щодо власності тієї самої вдови на інший об`єкт - бізнес-центр. Представники адвокатського об`єднання сподіваються, що нова колегія суддів Одеського апеляційного суду ретельно вивчить усі обставини справи та ухвалить законне рішення.». Між тим, вказані дії сторони позивача, здійснені шляхом попередження суддів про можливе направлення скарги до Вищої Ради правосуддя України, є кримінальним злочином, передбаченим ст. 376 КК України, оскільки є втручанням в діяльність суду з метою добитися рішення суду на свою користь. На його думку, складення та розміщення такої статті не було вчинене з інформаційною метою, як це передбачають принципи журналістики, та є негідним вчинком, який дискредитує судову систему в цілому та адвокатуру в Україні. Така неправомірна поведінка представників позивача дає вагомі підстави вважати, що в даному випадку вказані ним ( ОСОБА_3 ) в цій заяві підстави не є припущенням, і в сукупності свідчать про наявність сумнівів у неупередженості судді, так як для цього існують всі передумови: представник позивача адвокат Сухой А.Г., з його слів, має зв`язок з суддею, а Адвокатське об`єднання «Консалтингова фірма Домінанта» залякує суддів написанням на них скарг у випадку прийняття рішень не на користь їх клієнта. Таким чином, в будь-якому випадку є вагомі підстави вважати що позивачем здійснено вплив на суд і це має безпосередній вплив на результати розгляду даної справи. Крім того, він вважає за необхідне долучити до цієї заяви про відвід звукове повідомлення адвоката Сухого, відправлене йому на його прохання повідомити про результати розгляду судового засідання (виключно як колега спитав колегу), але отримав дуже емоційну та наглядну відповідь, яка вказує на те, що представник позивача був дуже засмучений тим, що рішення по справі не було прийнято, що також свідчить про те, що воно було прийнято за умови його ( ОСОБА_3 ) присутності в судовому засіданні першого квітня. При цьому, така наполеглива поведінка представника у забезпеченні його ( ОСОБА_5 ) явки та таке засмучення після відкладення справи може свідчити про те, що представник позивача був дуже впевнений про прийняття рішення на його користь, що могло бути лише у випадку спроб впливу на суд певним чином або необережне розголошення суддею результатів розгляду справи. При цьому, подати вказане клопотання раніше, у дводенний строк, встановлений ЦПК не виявилося можливим, через неможливість своєчасного узгодження процедурних питань подачі цієї заяви, у зв`язку відсутністю клієнта на території України, та тривалого пошуку організації, яка складе відповідну стенограму розмови.

Посилаючись на приписи п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, положення "Конвенції про захист прав і основоположних свобод" № ETS N 005 від 04.11.1950, ратифікованої 17.07.1997, рішення ЄСПЛ у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, рішення "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), заява No 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII), рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38). 29, рішення у справі "Ферантелі та Сантанжело проти Італії" (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 7 серпня 1996 poку, п. 58 Reports of Judgments and Decisions, 1996-III), рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" (De Cubber v. Belgium), від 26 жовтня 1984 року, п. 26), рішення у справі"Кастілло Альгар проти Іспанії" (Castillo Algar v. Spain), від 28 жовтня 1998 року, п. 45, Reports of Judgments and Decisions, 1998-VIII) та Micallef v. Malta (Мікалефф проти Мальти) , § 93, рішення у справі Pescador Valero v. Spain (Пескадор Валеро проти Іспанії), § 27; Tocono and Profesorii Prometeisti v. Moldova (Токоно і Професорії Прометеїшті проти Молдови), § 31; Micallef v. Malta (Мікалефф проти Мальти), § 102), Petur Thor Sigur?n v. Iceland (Петур Тор Сіґурдссон проти Ісландії), § 45), заявник вказує на те, що з огляду на практику Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права, забезпечуючи гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право кожного на "суд, встановлений законом" суд має враховувати як об`єктивні, так і суб`єктивні критерії поняття безсторонності. Суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. На його думку головною обставиною, яка свідчить про наявність сумнівів у неупередженості або об`єктивності складу суддів у розгляді даної справи є той факт, що представник позивача - Адвокат Сухой А.Г. має достатній вплив на суддю для забезпечення можливості проведення судового засідання, в той час як інші судові засідання не проводяться, а також те, що він обізнаний в тому, що суд прийме рішення без ключового допиту відповідача та позивача. Тобто, на його ( ОСОБА_3 ) погляд, ці факти свідчать, про наявність сумнівів щодо безсторонності суду розгляді даної справи.

Ознайомившись з заявою про відвід та доданими до неї копіями документів, з записом звукових повідомлень, які є додатком до заяви про відвід, а також матеріалами цивільної справи № 932/9899/20, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з вимогами ч.ч. 2, 3 ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ч.ч. 1-3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно до ч.8, 9, 11 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

У відповідності до положень п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді від 19.05.2006 року, що схвалені Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН 27.07.2006 року № 2006/23, які адресовані суддям для використання, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно із оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

В п.105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді (рішення ЄСПЛ від 23.06.1981 у справі «Ле Комт (Le Compte), ОСОБА_6 (Van Leuven) и Де Мейер (De Meyere) проти Бельгії»), як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім. При цьому, ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року вказує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що в ході розгляду даної цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко С.А., про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування запису в Державному реєстрі речових прав, визнання права власності на частину нерухомого майна, яка роглядається Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська під головуванням судді Кудрявцевої Т.О., представниками сторін були надані пояснення щодо заявлених позовних вимог, з`ясовувались обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, судом розглядалися заяви та клопотання сторін, проводилися інші передбачені ЦПК України заходи, направлені на розгляд справи по суті.

В судовому засіданні 10.11.2021 року за клопотанням представників позивача судом була визнана обов`язковою явка відповідача ОСОБА_1 в наступне судове засідання, в зв`язку з чим у судовому засіданні була оголошена перерва до 28.01.2022 року.

25.01.2022 року до суду від представника відповідача - авдоката Кійко О.В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з його та відповідача хворобами.

28.01.2022 року дана цивільна справа була знята з розгляду в зв`язку з перебуванням головуючого судді Кудрявцевої Т.О. на лікарняному, судове засідання у справі було перепризначено на 01.04.2022 року.

29.03.2022 року до суду надійшла заява представника відповідача - адвоката Кійко О.В., в якій він просив відкласти розгляд справи на іншу дату, посилаючись на Указ Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану» та Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в України» в зв`язку із воєнною агресією Російської Федерації проти України, та на те, що на даний час відповідач ОСОБА_1 знаходиться за межами території України, її телефон не відповідає, за місцем мешкання вона відсутня, тому забезпечити її присутність на судовому засіданні для надання пояснень не вбачається за можливе.

Зважаючи на вказану заяву представника відповідача, враховуючи рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022 року щодо роботи судів в умовах воєнного стану, у судовому засіданні 01.04.2022 року, в яке з`явився представник позивача - ОСОБА_7 , була оголошена перерва до 30.05.2022 року, про що повідомлено сторони.

Суд вважає, що наведені представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Кійко О.В. в заяві обставини, які, на його думку, є підставою для задоволення відводу судді Кудрявцевої Т.О., не можуть оцінюватись як сумнів у неупередженості судді в межах розгляду даної цивільної справи у розумінні приписів ст. 36 ЦПК України. Вказана заява про відвід посилань на існування обставин, визначених саме ст. 36 ЦПК України, як підстав для відводу судді, не містить.

З огляду на те, що суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та, врахувавши вимоги ч. 3 статті 40 ЦПК України, наявними є підстави для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до складу суду, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 258, 259, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергій Анатолійович, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування запису в Державному реєстрі речових прав, визнання права власності на частину нерухомого майна, разом з заявою про відвід відповідно до ст. 40 ЦПК України передати до відповідної канцелярії Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до цього складу суду, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Кудрявцева