Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 липня 2022 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С. ,

за участю секретаря судового засідання - Сікора М. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, про знаття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про знаття арешту з майна.

Зазначав, що він є власником квартири АДРЕСА_1 .

Під час проведення реєстраційних дій щодо зазначеної квартири йому стало відомо, що в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна міститься запис про арешт вказаної квартири.

Арешт накладено Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою на підставі ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 03.06.10 у справі № 3-4272/2010.

Відповідно до зазначеної ухвали суду арешт на квартиру було накладено в якості забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Після ухвалення остаточного рішення у вказаній справі заходи забезпечення позову скасовано не було.

Посилаючись на те, що порушуються його права щодо користування, розпорядження та володіння належною йому на праві власності квартирою, просив зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , яка належить йому на праві власності, та який було накладено на підставі ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 03.06.10 у справі № 3-4272/2010.

У судове засідання позивач не з`явився, його представник подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, у якій просив позов задовольнити у повному обсязі.

ОСОБА_2 і представник Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явилися, подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України суд увалив розглядати справу за відсутності учасників справи.

Вивчивши позов, дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом установлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 6-11, 14-15).

Відповідно до ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 03.06.10 у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики (справа № 2-4272/2010) в якості забезпечення позову накладено арешт, зокрема, на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 12-13).

Обґрунтовуючи позов, ОСОБА_1 вказав на те, що після ухвалення остаточного рішення у вказаній справі заходи забезпечення позову скасовано не було, а тому для захисту його прав, просив зняти арешт з належної йому на праві власності квартири.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами (ч. 1 ст. 18 ЦПК України).

Порядок скасування заходів забезпечення позову визначений ст. 158 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Таким чином, законодавцем визначений чіткий порядок скасування заходів забезпечення позову.

Оскільки, як установлено судом, арешт на спірну квартиру був накладений на підставі ухвали суду з метою забезпечення позову, порядок вирішення питання щодо скасування заходів забезпечення позову визначений ст. 158 ЦПК України, таким чином позивач обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, а тому правових підстав для задоволення позову немає.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 12, 13, 18, 76-82, 158, 258-259, 263-265, 268, 273, 353, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_3 ), третя особа - Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора (02091, м. Київ, вул. Харківське шосе, 172, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - 39121983), про знаття арешту з майна - відмовити.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С. С. Захарчук