Справа № 345/2047/22
Провадження № 2/345/756/2022
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29.07.2022 м. Калуш

Суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Кулаєць Б.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку у майні,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку у майні, згідно якого просить суд припинити за ОСОБА_2 право власності на 7/24 частки спадкового майна після смерті ОСОБА_3 та визнати за нею право власності на 7/24 частки № 12 по АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши матеріли позовної заяви, суд приходить до висновку про залишення позову без руху з таких підстав.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК в позовній заяві поміж іншого зазначається ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 за № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» судам, роз`яснено, що «в ході вирішення питання про грошові стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суди мають виходити з того, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. При цьому, під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості».

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Національного стандарту №1 «Загальні Засади оцінки майна і майнових прав» № 1440 від 10 вересня 2003 року ринкова вартість - вартість за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12 липня 2001 року звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином ціна позову у даній справі повинна визначались дійсною (ринковою) вартістю спірної квартири, визначеною належним суб`єктом оціночної діяльності.

В той же час позивачкою ціна позову визначена в розмірі 20204,62 грн., виходячи із інвентаризаційної вартості квартири, визначеної ОКП «Івано-Франківське ОБТІ».

Водночас поняття інвентаризаційна вартість об`єкта нерухомості не є тотожним поняттю дійсна (ринкова) вартість такого об`єкта, а інвентаризаційна довідка не замінює собою звіту про оцінку майна. А тому, вказана у довідці ОКП «Івано-Франківське ОБТІ» інвентаризаційна вартість квартири у розмірі 69273,00 гривень не може вважатися дійсною (ринковою) вартістю спірного нерухомого майна.

Таким чином, до позовної заяви позивачкою не надано жодного документу в підтвердження дійсної (ринкової) вартості майна, щодо якого заявлені позовні вимоги. За відсутності даних щодо вартості спірного майна, неможливо встановити правильність визначення позивачкою ціни позову та відповідну сплату судового збору.

У відповідності до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, позивачці необхідно провести оцінку 7/24 частини квартири за адресою АДРЕСА_2 , зазначити ціну позову, з урахуванням дійсної (ринкової) вартості спірного майна та у відповідності до пп. 1 п. 1 ч. 2т. 4 ЗУ «Про судовий збір» сплатити судовий збір та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Окрім цього, відповідно до ст. 365 ЦК України, з посиланням на приписи якої позивачкою заявлені позовні вимоги, право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї.

При цьому зі змісту ч. 2 ст. 365 ЦК України встановлено, що суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Наявність цієї умови дозволяє створити ефективний механізм охорони прав співвласників, право на частку яких припиняється, щодо гарантованого отримання вартості частки в разі ухвалення судового рішення про задоволення позову. Адже на підставі цього рішення не тільки припиняється право, але й набувається право на частку іншим співвласником.

Отже, процедура внесення суми відшкодування вартості частини майна на депозит суду, з одного боку, є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку з припиненням її права на частку у спільному майні, а з іншого боку, є технічною функцією щодо забезпечення виконання позивачем у справі своїх зобов`язань перед відповідачем.

У постанові Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 367/7792/16-ц, зроблено висновок, що суди за вимогою інших співвласників позбавили особу права власності на належну їй частку квартири з порушенням правил щодо попереднього внесення суми відшкодування вартості такої частки на депозит суду, не врахувавши, що встановлена статтею 365 ЦК України вимога про попереднє внесення на депозитний рахунок суду вартості частки в спільному майні в разі припинення права власності за вимогою інших співвласників є однією з основних умов ухвалення рішення про позбавлення особи майна без її згоди.

Положення ст. 365 ЦК України не уточнюють, коли саме має бути внесена грошова сума на депозитний рахунок суду, однак, оскільки позивачкою подано до суду позов в порядку вказаної норми права, попереднє внесення вартості частки у спільному майні на депозитний рахунок суду є обов`язком позивача, тому останній необхідно надати суду платіжний документ про зарахування на депозитний рахунок суду вартості 7/24 частки спірної квартири, згідно проведеною оцінкою (Призначення платежу: оплата в якості компенсації вартості нерухомого майна, ПІБ особи, яка вносила кошти, , Банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172, рахунок отримувача UA0002265).

З наведених обставин вважаю за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку у майні, залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, ст.ст. 175-177 ЦПК України, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку у майні, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя: