Справа №639/1853/21
Провадження №2/639/424/22
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2022 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Баркової Н.В.,

за участю секретаря Волкової С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 , в якій просила суд стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітньої дитини. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 24.03.2021 року прийнято позов до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини. Призначено судове засідання.

Разом з тим, до початку судового засідання відповідач ОСОБА_1 подав зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

У судовому засіданні 04.06.2021 року представник відповідач ОСОБА_1 адвокат Полупанова О.О. просила прийняти до спільного розгляду разом з первісним позовом зустрічний позов.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.06.2021 року зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - прийнято до спільного розгляду з первісним позовом. Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Замінено судове засідання підготовчим засіданням. Призначено підготовче засідання.

Разом з тим, до початку підготовчого засідання 03.11.2021 року від позивача за первісним позовом ОСОБА_2 надійшла заява, в якій остання, просить суд залишити первісний позов без розгляду, зустрічний позов визнала, просила його задовольнити та розглянути справу у її відсутність.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 11.11.2021 року первісний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини - залишено без розгляду.

11.11.2021 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини закрито. Призначено справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування позовних вимог про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини позивач ОСОБА_1 посилається на те, що 25.08.2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , був укладений шлюб. Невдозі після укладення шлюбу, у вересні 2018 р. ОСОБА_1 повернувся для проходження військової служби у Військову частину НОМЕР_1 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в якій він служив, починаючи з березня 2018 р. При цьому ОСОБА_3 залишилася у Харкові. З кінця 2018 року стосунки між подружжям стали псуватися. Після укладення шлюбу, протягом 2018-2019 років ОСОБА_1 приїздив до Харкова лише 2 рази: у грудні 2018 р. - січні 2019 р., а також весною 2019 р. Під час приїздів до міста Харкова ОСОБА_1 подружжя не мало постійного спільного місця проживання. Так, ОСОБА_1 мешкав за адресою: АДРЕСА_2 , де проживає його матір і брат. А дружина мешкала у своїй квартирі за адресою: АДРЕСА_3 . Весною 2019 р. під час приїзду до Харкова ОСОБА_1 , подружжя мало чергову сварку, після чого вони вирішили розірвати шлюб, ОСОБА_1 повернувся за місцем несення служби: Чернигівська обл, Козелецький р-н, смт.Десна. У серпні 2019 р. ОСОБА_1 познайомився і в подальшому став зустрічатися з його майбутньою дружиною - ОСОБА_4 . При цьому з відповідачем ОСОБА_3 ОСОБА_1 відносин не підтримував. Наступного разу ОСОБА_1 приїхав до міста Харкова тільки у січні 2020 р. - з метою розірвання шлюбу. Так як подружжя не мало у шлюбі дітей та обидва були згодні на розірвання шлюбу, то 18.02.2020 р. шлюб було розірвано. При подачі заяви про розірвання шлюбу до РАЦСу ОСОБА_3 не повідомляла ОСОБА_1 про те, що вона вагітна, а також не мала зовнішніх ознак вагітності. Після подачі заяви про розірвання шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не зустрічалися, не спілкувалися та не бачилися. 19.09.2020 року ОСОБА_1 уклав новий шлюб з ОСОБА_4 , а ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася дитина ОСОБА_5 , у свідоцтві про народження якого ОСОБА_1 записаний батьком. В січні 2021 р. ОСОБА_3 зателефонувала ОСОБА_1 та повідомила, що народила дитину та що батьком вказала ОСОБА_1 . В розмові ОСОБА_3 зазначила, що погоджується, що ОСОБА_1 біологічним батьком не є.

На підставі викладеного позивач звернувся до суду з даним позовом.

Сторони в судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності.

В своїй письмовій заяві позивач ОСОБА_1 позов підтримав. Крім того представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Полупановою О.О. подано заяву про відшкодування витрат на правову допомогу у розмірі 10 500, 00 грн.

Відповідач ОСОБА_3 надала заяву, в якій позов визнала у повному обсязі, визнала, що дійсно відповідач не є батьком її сина ОСОБА_6 , крім того зазначила, що не заперечує проти стягнення з неї судових витрат, які поніс ОСОБА_1 за наявності доказів їх понесення.

Представник третьої особи Новобаварського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у судове засідання не з`явився, до початку судового засідання надав заяву, в якій просив проводити подальші судові засідання у його відсутність.

Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_7 перебували у зареєстрованому шлюбі, укладеному 25.08.2018 року (а.с.38).

Копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 , виданого 18.02.2020 року підтверджується, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_8 розірвано, про що 18.02.2020 року зроблений відповідний актовий запис №18. Прізвище дружини після розірвання шлюбу « ОСОБА_9 » (а.с. 39).

ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_6 , місце народження якого Україна, Харківська область, м. Харків, про що зроблено відповідний актовий запис №68 Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) та підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 09.02.2021 року. Батьками дитини зазначені ОСОБА_1 та ОСОБА_10 (а.с. 40).

У відповідності до положень ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Згідно зі ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є, зокрема, рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження.

Згідно з п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статті 12 ЦПК України та згідно з ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 82 ЦПК України передбачені підстави звільнення від доказування, зокрема, в ч.1 зазначеної статті визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитись від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.).

Враховуючи надані учасниками справи докази, в тому числі визнання відповідачем ОСОБА_10 обставин, на яких ґрунтується позов ОСОБА_1 , зокрема визнання факту відсутності кровного споріднення між позивачем та дитиною, в достовірності якого у суду немає обґрунтованого сумніву, визнання позову відповідачем, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та виключення відомостей про ОСОБА_1 , як про батька з актового запису №68 від 09.02.2021 року, складеного Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження якого Україна, Харківська область, м. Харків.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч.4 ст.137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з ч. 5 ст. 137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до п. 48 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а і у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

19.04.2021 року між адвокатом Полупановою О.О. та Ловінським С.С. укладений договір про надання правової допомоги. Позивачем сплачено за надання правової допомоги суму у загальному розмірі 10 500,00 грн., яка відповідає детальному розрахунку вартості правової допомоги за Додатковою угодою №1 до Договору про правової допомоги від 19.04.2021 року та акту виконаних робіт, підписаному клієнтом та адвокатом і наданим суду.

З огляду на викладене, беручи до уваги положення ст.ст. 133, 137 ЦПК України, а також повне визнання позову з боку відповідача, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав, в межах задоволених позовних вимог, для стягнення з відповідача за відсутності заперечень останньої, витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката на користь позивача у розмірі 10 500,00 гривень, які вважає співмірними з обсягом наданих адвокатом послуг.

Окрім того, оскільки відповідач визнала позов до початку розгляду справи по суті, суд відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову в розмірі 454 грн. 00 коп., а іншу частину судових витрат у вигляді судового збору в розмірі 454 грн. 40 коп. - стягнути з відповідача на користь позивача на підставі ст. 141 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 133, 141,142, 196-200, 206, 263-265, 268 ЦПК України, ст. ст. 121, 122, 136 СК України, п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини задовольнити.
Виключити відомості про ОСОБА_1 , як про батька з актового запису №68 від 09.02.2021 року, складеного Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження якого Україна, Харківська область, м. Харків.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Новобаварському районі м. Харкова повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні відповідно до квитанції №0.0..1 від 20.04.2021 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати, пов`язані з оплатою судового збору в сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, у розмірі 10 500 (десять тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт серії НОМЕР_4 , виданий Коломацьким РВ ГУМВС України в Харківській області 15.01.2009, РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , адреса для листування: АДРЕСА_5 ;

Відповідач: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт громадянина України, запис № НОМЕР_6 , документ № НОМЕР_7 , дата видачі: 13.07.2020 року, орган, що видав: 6320, РНОКПП: НОМЕР_8 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ;

Третя особа: Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), місцезнаходження: м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 73.

Повне рішення складено 14.01.2022 року.

Суддя Н.В. Баркова