Справа № 207/5239/21
№ провадження 2/196/169/2022
У Х В А Л А

18 січня 2022 року суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області Руснак А.І., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Царичанської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, треті особи: ОСОБА_2 , Китайгородська сільська рада, КП «Царичанське БТІ» ДОР», про встановлення факту, що має юридичне значення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Царичанської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, треті особи: ОСОБА_2 , Китайгородська сільська рада, КП «Царичанське БТІ» ДОР», про встановлення факту, що має юридичне значення, яка не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Частина перша статті 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.13 ч.1 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Стаття 175 ЦПК України встановлює обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно вимог п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, у прохальній частині позовної заяви позивач просить зобов`язати Царичанську державну нотаріальну контору Дніпропетровської області вирішити питання про видачу свідоцтва про право на спадщину у встановленому законодавством порядку.

Проте, відповідно до ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов`язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Таким чином, позивачу відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України необхідно уточнити зміст позовних вимог, зазначивши правильно відповідно до ст.16 ЦК України спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону.

Також, вивченням змісту позовної заяви та заявлених вимог встановлено, що позивач просить встановити факти, що мають юридичне значення, а саме, що Свідоцтво про право особистої власності на житловий будинок та Державний акт на право власності на земельну ділянку належать померлій ОСОБА_3 .

Згідно ст.25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження.

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Отже, позивачу в даному випадку також відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України необхідно уточнити зміст позовних вимог і в частині встановлення фактів, що мають юридичне значення, зазначивши правильно спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Крім того, позивачем ОСОБА_1 у поданій до суду позовній заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, відповідачем зазначено Царичанську державну нотаріальну контору Дніпропетровської області.

Проте, в даній категорії справ нотаріус (нотаріальна контора) не може бути відповідачем (заінтересованою особою), оскільки відповідно до ст. 1 Закону України «Про нотаріат», пункту 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про спадкування» від 30.05.2008 р. за № 7 нотаріус наділений державою обов`язками посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою наданням їм юридичної вірогідності. У справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі. Заінтересовані особи (відповідачі) по справі мають визначатися, виходячи з мети встановлення фактів юридичного значення.

Враховуючи, що метою встановлення факту, що має юридичне значення, є оформлення в подальшому права власності на спадщину, відповідно відповідачами (заінтересованими особами) в даній категорії справ є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а за наявності - спадкоємці.

Тому, позивачу необхідно вірно визначити та зазначити відповідача в даній справі.

Також, згідно приписів ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вивченням змісту позовної заяви встановлено, що позивачем заявлено декілька вимог немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Проте, позивачем в даному випадку до позовної заяви додано лише одну квитанцію про сплату судового збору в розмірі 908 грн., а за іншу вимогу немайнового характеру судовий збір не сплачено. Тому вказані недоліки також слід усунути, доплативши судовий збор у повному обсязі та надавши до суду оригінал квитанції про сплату судового збору та його копії відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Відповідно до ст.185 ч.1, ч.2 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За викладених обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для можливості усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Царичанської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, треті особи: ОСОБА_2 , Китайгородська сільська рада, КП «Царичанське БТІ» ДОР», про встановлення факту, що має юридичне значення,- залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали направити позивачеві.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачеві з усіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали складено та підписано 18.01.2022 року.

Суддя: А.І. Руснак