Провадження №2/389/48/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

24 травня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - Берднікової Г.В.,

при секретарі - Івановій В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Знам`янка Кіровоградської області, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачем подано дану позовну заяву в якій вона просить розірвати шлюб між нею та відповідачем зареєстрований 07 липня 2020 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис №260.

Вимоги обґрунтувані тим, що з відповідачем знаходяться у шлюбі, який зареєстровано 07 липня 2020 року. Від спільного подружнього життя дітей не мають. Подружні відносини між ними остаточно припинені у травні 2021 року. Сімейне життя не склалось через те, що вони перестали розуміти один одного, в сім`ї постійно виникали суперечки, спільне життя стало нестерпним, а тому вона змушена звернутись з даним позовом до суду. Після розірвання шлюбу просила відновити їй дошлюбне прізвище - ОСОБА_3

Позивач та її представник - адвокат Остапенко А.І. у судове засідання не з`явилися. Остання подала заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила справу розглядати за її відсутності.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином у розумінні п.п.3,4 ч.8, 11 ст.128 ЦПК України. Про причини неявки суду не повідомив, відзив на позов, зустрічний позов, будь-які клопотання, заяви чи докази, від нього не надходили.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Ненадання відповідачем відзиву та доказів в обґрунтування своїх можливих заперечень проти позову, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ч.1 ст.280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони знаходяться в шлюбі, зареєстрованому 07 липня 2020 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис №260 (а.с.16). Від спільного подружнього життя дітей не мають, однак від попереднього шлюбу, який рішенням суду розірвано, позивач ОСОБА_1 має неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.12;14-15). З довідки будинкового комітету №3 вбачається, що ОСОБА_1 проживає в АДРЕСА_1 та до складу її сім`ї входять: чоловік ОСОБА_5 , син ОСОБА_4 (а.с.11).

Крім того, з матеріалів справи встановлено, що відповідно до даних паспорту № НОМЕР_1 відповідач - ОСОБА_2 є громадянином Російської Федерації (а.с.9).

Відповідно до ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Так, відповідно до п.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про міжнародне приватне право» справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу є справою з іноземним елементом.

Питання, що виникають у сфері приватно правових відносин з іноземним елементом (хоча б один учасник правовідносин є іноземцем, особою без громадянства або іноземною особою; об`єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави), у тому числі й питання підсудності судам України справ з іноземним елементом, вирішуються згідно із Законом України «Про міжнародне приватне право».

Згідно із статті 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Приписами ст. 59 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачено, що право на шлюб визначається особистим законом кожної з осіб, які подали заяву про укладення шлюбу. У разі укладення шлюбу в Україні застосовуються вимоги Сімейного кодексу України .

Припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу (ст. 63 Закону України «Про міжнародне приватне право»).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 Закону України «Про міжнародне приватне право» правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Як вбачається з матеріалів справи, шлюб між позивачем та відповідачем зареєстрований на території України, відтак, до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми національного права України.

Так, статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

За змістом ст. 24 СК України, добровільність шлюбу - одна з основних його засад, що є чинною не лише на стадії реєстрації, а являється довічною рисою. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до статей 105 та 112 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя за рішенням суду, яке постановляється у випадку встановлення, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них чи інтересам їхніх дітей.

За змістом ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи викладене, те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, вважаючи, що він існує лише формально і примирення між сторонами не можливе, а відповідач в судове засідання не з`явився, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, а тому позов необхідно задовольнити.

Оскільки позивач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, з відповідача на корить позивача підлягає стягнення, сплачений нею за подання даного позову до суду судовий збір.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2,4,12,13,81,89,141,223,263-265,274,280-282,284, 354 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 07 липня 2020 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис №260, розірвати.

Відновити позивачу дошлюбне прізвище ОСОБА_3 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп..

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивачем на рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 30-ти днів з дня проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП невідомий, проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя Г.В. Берднікова