328/3009/21
УХВАЛА

іменем України

13 січня 2022 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Петренко Л.В.,

розглянувши матеріали цивільної справи № 328/3009/21 (провадження 2/328/49/22), поданої в порядку позовного провадження, за позовом

ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ,

в особі представника: адвоката Караван Ольги Дмитрівни, місцезнаходження: АДРЕСА_2 ,

до Токмацької міської ради, місцезнаходження: Запорізька область, Пологівський район, м. Токмак, вул. Центральна, буд. 45,

ОСОБА_2 , останнє місце реєстрації: АДРЕСА_3 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Товарна біржа «Українська», місцезнаходження: м. Запоріжжя, вул. Комсомольська, буд. 30 кім. 201,

про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

встановила:

12 листопада 2021 року до суду звернувся представник позивача адвокат Караван О.Д. з позовом до Токмацької міської ради, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: товарна біржа «Українська», в якому просила визнати дійсним договір купівлі-продажу будинку АДРЕСА_1 від 01 квітня 1999 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 01 квітня 1999 року на Товарній біржі «Українська» за № 48586, визнати за позивачем, ОСОБА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті її матері ОСОБА_3 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено та передано судді Петренко Л.В.

Ухвалою Токмацького районного суду Запорізької області від 15 листопада 2021 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

У встановлений судом строк позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

Відповідно до частини 1 статті187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.

17 листопада 2021 року Токмацьким районним судом Запорізької області було направлено запит до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради щодо отримання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2

13 грудня 2021 року до суду від Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради надійшла відповідь на запит щодо отримання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача, в якій зазначено, що згідно даних реєстру територіальної громади та картотеки з питань реєстрації місця проживання осіб, ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 з 14 жовтня 1977 року по 09 червня 2006 рік.

17 грудня 2021 року Токмацьким районним судом Запорізької області було направлено запит до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради щодо отримання інформації про останнє відоме зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2

12 січня 2022 року до суду від Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради надійшла відповідь на запит, в якій зазначено, що згідно даних реєстру територіальної громади та картотеки з питань реєстрації місця проживання осіб, ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 з 14 жовтня 1977 року по 09 червня 2006 рік. (вибула у зв`язку зі смертю, актовий запис № 1765 від 24 лютого 2006 року).

Згідно частини 1 статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до положень ст.ст. 25, 30 ЦК України, ст.ст. 46-48 ЦПК України позов може бути поданий лише до особи (відповідача), яка має цивільну процесуальну правоздатність та дієздатність.

Згідно з частиною 1 статті 42, статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно з частиною четвертою статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно зі статтею 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

У зв`язку з тим, що відповідач помер, припинилась і його цивільна процесуальна правоздатність (здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки).

Зважаючи на це, а також те, що смерть відповідача мала місце до пред`явлення даного позову до суду, останній не набув цивільної процесуальної правоздатності у даному цивільному процесі, тобто не був стороною у даній справі на момент смерті.

Згідно із статтею 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

За змістом наведеної норми процесуального права процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе шляхом залучення правонаступника, а не зміни відповідача, та лише у разі, коли фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З наведеного вбачається, що процесуальне правонаступництво - це заміна сторони іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 251 ЦПК України, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Такі висновки суду узгоджуються з правовою позицію викладеною в постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 489/4072/16-ц (провадження № 61-1630 св 17), аналогічна позицію була висловлена і Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ висловленою в ухвалі від 18 листопада 2015 року в справі №6-20987ск15 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Фінанс» до ОСОБА_3 про звернення стягнення та визнання права на предмет іпотеки.

З аналізу пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України вбачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Згідно з частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи (стаття 46 чинного ЦПК України).

Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 ЦПК України, дає підстави дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим.

В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Аналіз вказаних норм процесуального права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до частини першої статі 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який закликає до зрозумілості норм, що застосовуються у будь-якій справі і до ясності гарантій для забезпечення об`єктивності та відкритості, запобігання сваволі суддів при вирішенні конкретних справ.

Правова визначеність передбачає дотримання принципу res judicata, що є принципом остаточності судового рішення.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

В даному випадку відповідач ОСОБА_2 померла в 2006 році.

Представник позивача звернувся до суду з позовною заявою 12 листопада 2021 року, тобто на момент звернення із позовом до суду відповідач вже помер.

Якщо позов пред`явлено до померлої особи, то провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) зробила висновок на підставі аналізу наведених норм процесуального права, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 203/201/19 (провадження № 61-20609св19), в постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 321/1118/16-ц (провадження № 61-28917св18), в постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 183/303/16 (провадження № 61-10982св18), в постанові Верховного Суду від 21 серпня 2019 року у справі № 405/5728/16-ц (провадження № 61-29815св18), в постанові Верховного Суду від 24 липня 2019 року у справі № 621/1867/15-ц (провадження № 61-27512св18), у постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 310/10284/15-ц (провадження № 61-2717св18), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

Крім того, у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 183/4229/14-ц (провадження № 61-5330св18), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати, міститься висновок про те, що чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог частини четвертої статті 25 ЦК України припинено.

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі в частині позовних вимог, пред`явлених до ОСОБА_2 за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу, тобто, що провадження по даній справі не підлягає відкриттю і справа в частині позовних вимог до померлої ОСОБА_2 не підлягає розгляду у суді в порядку цивільного судочинства.

Оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ч.4 ст.25 ЦК України припинена, а тому в даному випадку позовна заява до цієї особи не підлягає розгляду у судах в порядку цивільного судочинства відповідно до пункту 6 частини 1 статті 186 ЦПК України.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи, до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до частини 2 статті 186 ЦПК України, про відмову у відкритті провадження у справі постановляється ухвала не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви. Така ухвала надсилається заявникові не пізніше наступного дня після її постановлення в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу.

Вказані обставини свідчать про відсутність передумов відкриття провадження в справі за заявленим позовом в частині пред`явлених позовних вимог до ОСОБА_2 та являються підставою для відмови у відкритті провадження у справі.

Таким чином, встановивши, що на момент подання позовної заяви відповідач ОСОБА_2 померла, про що стало відомо суду до відкриття провадження у справі, суддя приходить до висновку про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Караван Ольги Дмитрівни до Токмацької міської ради, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: товарна біржа «Українська» про визнання договору купівлі-продажу дійсним, визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом, в частині позовних вимог до ОСОБА_2 .

Позовна заява подана з додержанням правил підсудності.

Враховуючи положення частини 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень ч. 1 ст.11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

За змістом ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється, зокрема, за правилами позовного провадження: загального або спрощеного.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Вказана цивільна справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до вимог пункту 2 частини 4 статті 274 ЦПК України, оскільки спір щодо спадкування, її розгляд слід здійснювати за правилами загального позовного провадження, та з метою виконання вимог, передбачених частиною 1 статті 189 ЦПК України слід призначити підготовче засідання у справі.

Представник позивача в позовній заяві просив витребувати з Токмацької державної нотаріальної контори Запорізької області спадкову справу відкриту після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Токмак Запорізької області.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до положень п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді цих справ суду необхідно перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини.

З метою остаточного визначення предмету спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, а також з метою правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне витребувати з Токмацької районної державної нотаріальної контори Запорізької області інформацію щодо відкриття спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Керуючись статтями 19, 83, 84, 175-177, 186, 187, 189-193, 196, 260-261, 272, 274, 353 ЦПК України, суддя, -

постановила:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі № 328/3009/21 (провадження 2/328/49/22) за позовною заявою ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Караван Ольги Дмитрівни до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним, визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом.

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі № 328/3009/21 (провадження 2/328/49/22) за позовною заявою ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Караван Ольги Дмитрівни до Токмацької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: товарна біржа «Українська» про визнання договору купівлі-продажу дійсним, визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом.

Призначити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання на 07 лютого 2022 року о 10-00 годині, в залі засідань Токмацького районного суду Запорізької області (м. Токмак, вул. Володимирська, буд. 28), з повідомленням учасників справи.

Витребувати з Токмацької державної нотаріальної контори Запорізької області інформацію щодо відкриття спадкової справи (наявність або відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, або усунення їх від права на спадкування, або не прийняття ними спадщини, або про відмову від її прийняття) після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , місце смерті м. Токмак, Запорізької області. У разі наявності спадкової справи, надати належним чином завірену копію спадкової справи до Токмацького районного суду Запорізької області.

Ухвалу суду надіслати до Токмацької державної нотаріальної контори Запорізької області для виконання.

Витребувані докази надати суду не пізніше 15 днів з дня вручення даної ухвали.

Одночасно суд роз`яснює, що у відповідності до положення ч. 7 ст. 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвалу про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Враховуючи положення ч. 7 ст. 178 ЦПК України - встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Згідно з частиною 1 статті 191 ЦПК України - у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати: суду - відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів.

Відповідно до вимог частини 4 статті 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина 8 статті 178, частина 2 статті 191 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Відповідно до статей 181, 187, 192 ЦПК України визначити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, п`ятнадцятиденний строк із дня вручення цієї ухвали, для надання пояснень щодо аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову, які мають відповідати правилам, встановленим частинами третьою - шостою статті 178 ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: