Справа № 296/2357/22
У Х В А Л А

Іменем України

23 травня 2022 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Драч Ю.І. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав, істотним порушенням законодавства та відшкодування моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Виконавчого комітету Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав, істотним порушенням законодавства під час розгляду позовної заяви про захист порушених конституційних прав при розгляді клопотання від 05 лютого 2015 року віл 14 січня 2022 року.

Позовна заява обґрунтована тим, що Виконавчим комітетом Житомирської міської ради під час розгляду справи № 296/262/22 допущено вісім порушень законодавства під час оформлення і видачі довіреностей.

Дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, вважаю, що відсутні підстави для відкриття провадження у справі з наступних підстав.

Так, відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. (ч.1 ст.19 ЦПК України).

Частиною другою статті 16 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Слід зазначити, що порядок здійснення представництва визначено нормами ЦПК України.

Відповідно до частин 3 та 4 статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Звертаючись до суду з позовом ОСОБА_1 зазначає, що Виконавчим комітетом Житомирської міської ради порушено її конституційні права та істотно порушено законодавство шляхом незаконного оформлення довіреностей на представництво інтересів при розгляді справи № 296/262/22.

Слід зазначити, що порушення порядку оформлення та видачі довіреності на представництво інтересів одним учасником процесу не можна вважати беззаперечним фактом порушення конституційних прав іншого учасника процесу у розумінні положень цивільного законодавства України, тому шкода, яка на думку позивача їй заподіяна, не може бути стягнута за вимогою у іншому провадженні.

Разом з цим, заперечення щодо порушення законодавства, пов`язаного з оформленням та видачею довіреності відповідачем, можуть бути викладені позивачем під час розгляду справи, в якій таку довіреність було подано. Відсутність підтверджених повноважень на представництво інтересів є підставою для відмови у допуску до участі у справі, однак не є доказом завдання моральної шкоди.

Чинним законодавством України не перебачено такого способу захисту порушеного права, як відшкодування моральної шкоди, завданої неналежним чином оформленої довіреності на представництво інтересів, тому при зверненні до суду з даним позовом відсутній спір.

Так, у постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц Велика Палата Верховного Суду зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Пунктом першим частини першої ст.186 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав, істотним порушенням законодавства та відшкодування моральної шкоди слід відмовити.

Керуючись статтями 2,4,19, 186, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради про захист порушених конституційних прав, істотним порушенням законодавства та відшкодування моральної шкоди.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження у справі надіслати особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Ю. І. Драч