"27" травня 2022 р. Справа № 363/1303/22
УХВАЛА

27 травня 2022 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області про скасування заборони на нерухоме майно та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

пред`явлену заяву слід залишити без руху, виходячи з такого.

Як убачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовну заяву подано без дотримання вимог ст.ст. 175 та 177 ЦПК України.

Так, згідно роз`яснень даних у п. 2 постанові Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» №5 від 03 червня 2016 року позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI).

Як вбачається з матеріалів справи, стягувач, в інтересах якого накладено арешт на нерухоме майно ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Водночас її правонаступника відповідачем у позові не зазначено й не надано копії позовної заяви з додатками до неї у кількості цього учасника справи, що перешкоджає суду відкрити провадження у справі з дотриманням вимог ст.ст. 175, 177 та 190 ЦПК України.

У разі неможливості самостійно надати докази про правонаступника стягувача, в інтересах якого накладено арешт на нерухоме майно, позивачка відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України вправі подати клопотання про витребування таких доказів судом.

Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області, яка виступала державним реєстратором під час внесення відомостей до реєстру про обтяження нерухомого майна, в цій справі має виступати в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Крім того, згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як передбачено ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

В даній позовній заяви позивачка просить:

-скасувати заборону (архівний запис) №1435789 від 03 листопада 2004 року на нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрованої Вишгородською районною державною нотаріальною конторою, на підставі ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 09 серпня 1999 року та вилучити відповідний запис про обтяження з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого манна;

-зобов`язати державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори оформити право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як спадкоємцям і співвласникам квартири АДРЕСА_2 на підставі відкритої спадкової справи ОСОБА_1 і доньки ОСОБА_3 .

Відтак позивачкою порушено порядок об`єднання позовних вимог, коли вимога про зобов`язання оформити право власності на спірну квартиру не є похідною від позовної вимоги про скасування заборони на її відчуження.

Вказані позовні вимоги не стосуються правовідносин у сфері заборони відчуження нерухомого майна, а ґрунтуються на правовідносинах спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 та 04 березня 2011 року ОСОБА_4 , які не є спірними в цій справі.

Відтак вимога щодо оформлення спадщини не пов`язана з основною вимогою і стосується іншого предмету і підстав позову, які (ці вимоги) не можуть бути об`єднані в цій справі.

Таким чином, позивачці слід привести у відповідність до вимог ч. 1 ст. 188 ЦПК України висунуті нею позовні вимоги в цій справі, шляхом виключення з їх складу вимоги про зобов`язання державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори оформити право власності на спірну квартиру.

Ці вимоги за певних обставин можуть бути розглянуті в самостійному провадженні шляхом подання окремого позову.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно роз`яснень даних в п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року документи про сплату судового збору подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Разом з тим оригінал документу на підтвердження сплати судового збору відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» суду не подано.

Подання копії документа про сплату судового збору чинними вимогами ЦПК України не передбачено.

Також, відповідно до п.п. 9 та 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Власне письмове підтвердження позивачки щодо цих обставин та попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, в матеріалах заяви відсутні.

Відтак позивачці слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом:

-подання в кількості учасників справи та для суду уточненої позовної заяви із зазначенням в якості третьої особи Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області, а у якості відповідача правонаступника ОСОБА_2 , а у разі неможливості самостійно надати докази про правонаступника стягувача подати клопотання про витребування таких доказів судом від відповідних установ;

-приведення у відповідність до вимог ч. 1 ст. 188 ЦПК України позовних вимог в цій справі, зокрема виключення з їх складу вимоги про зобов`язання державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори оформити право власності на спірну квартиру;

-подання оригіналу платіжного документу про сплату судового збору;

-подання власного письмового підтвердження позивачки про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав та попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат.

Відтак відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 175, 185, 190, 260 ЦПК України,

ухвалив:

позовну заяву залишити без руху.

Для усунення зазначених недоліків надати строк не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя