Справа № 550/1346/21
Провадження № 2/550/115/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2022 року смт.Чутове

Суддя Чутівського районного суду Полтавської області Оболєнська С.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Чутівської селищної ради Полтавської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

17.05.2022 в провадження судді Чутівського районного суду Полтавської області, Оболєнської С.А. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Чутівської селищної ради Полтавської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

При вирішенні питання щодо відкриття провадження, суддя встановив, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ст.58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ст.48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник, а у відповідності до ч.2 цієї ж статті під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Повноваження представників сторін та інших учасників справи, згідно до ст.62 ЦПК України, мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Згідно ч.9 ст.62 ЦПК України довіреності або інші документи, які підтверджують повноваження представника і були посвідчені в інших державах, повинні бути легалізовані в установленому законодавством порядку, якщо інше не встановлено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Статтею 244 ЦК України визначено, що представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про міжнародне приватне право» порядок видачі, строк дії, припинення та правові наслідки припинення довіреності визначаються правом держави, у якій видана довіреність.

Згідно зі ст. 13 Закону України Закон «Про міжнародне приватне право», документи, що видані уповноваженими органами іноземних держав у встановленій формі, визнаються дійсними в Україні у разі їх легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.

У ч.1, ч.3 ст.10 Конституції України зазначено, що державною мовою в Україні є українська.

Статтею 9 ЦПК України, закріплено принцип державної мови судочинства.

Відповідно до ч.3 статті 14 Закону України «Про засади державної мовної політики», сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам ч.3 ст. 8 цього Закону, допускається подача до суду письмових процесуальних документів і доказів, викладених цією регіональною мовою (мовами), з перекладом, у разі необхідності, на державну мову без додаткових витрат для сторін процесу.

Як вбачається із матеріалів справи, позовна заява ОСОБА_1 підписана представником за довіреністю, ОСОБА_2 .

На підтвердження повноважень представника позивача ОСОБА_2 , до матеріалів справи долучено копію довіреності 52 АА5339661, посвідчену 15.11.2021 нотаріусом міста обласного значення Нижній Новгород Російської Федерації, ОСОБА_3 , та складену російською мовою.

Таким чином, повноваження Стародубцевої З.Г. щодо підписання та подання до суду позовної заяви в інтересах позивача ОСОБА_1 є непідтвердженими.

Отже, представнику позивача ОСОБА_2 необхідно надати належні та допустимі докази наявності повноважень на представництво ОСОБА_1 в Чутівському районному суді Полтавської області, а саме: належним чином завірену копію довіреності з перекладом на державну мову України, відповідно до вимог чинного законодавства.

Враховуючи викладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених вище недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Чутівської селищної ради Полтавської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів для усунення зазначених недоліків з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява у відповідності до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. А. Оболєнська