Єдиний унікальний номер: 379/74/22
Провадження № 2/379/126/22
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

25 травня 2022 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Музиченко О.О.,

за участю секретаря судового засідання Бакал О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, яка втратила право користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

25.01.2022 позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням. Позов обґрунтовано тим, що позивачка є власницею житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . У належному їй будинку зареєстрований відповідач її колишній чоловік ОСОБА_2 , який з серпня 2021 року в цьому житлі не проживає, не сплачує комунальні платежі та не несе витрати по обслуговуванню зазначеного будинку. Оскільки в добровільному порядку відповідач не бажає знятися з реєстраційного обліку в належному їй жилому приміщенні, позивачка просить суд визнати його таким, що втратив право користування будинком АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 27.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання на 17.02.2022, яке у зв`язку з відсутністю відомостей про вручення поштового відправлення відповідачу було відкладено на 02.03.2021 /а.с.27-28/.

У зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану та зміною режиму роботи суду, а також неявкою сторін в судове засідання 02.03.2022, справу було знято з розгляду та призначено судове засідання на 04.05.2022, яке через неявку сторін було відкладено на 25.05.2022.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась. Про день, час і місце розгляду справи повідомлена належно та завчасно: судову повістку про виклик до суду отримала особисто, що вбачається зі зворонього повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с. 52). Заяв чи клопотань до суду не подавала. Причини її неявки суду невідомі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належно (а.с. 51). Причини його неявки суду не відомі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 була присутня в судовому засіданні 17.02.2022, в ході якого з`ясувалось, що вона сама отримала замість відповідача ОСОБА_2 ухвалу суду про відкриття провадження у справі, позов із додатками і судову повістку про виклик до суду. Враховуючи ці обставини та відсутність відомостей про належне повідомлення відповідача про день, час і місце судового засідання, розгляд справи було відкладено на 02.03.2022 09-30 год., про що позивачка була повідомлена особистого під розписку в суді (а.с. 37-39).

В подальшому позивачка тричі поспіль 02.03.2022, 04.05.2022 та 25.05.2022 не з`явилась в судове засідання, будучи належно та завчасно повідомленою про день, час і місце розгляду справи:.

- на 02.03.2022 вона була повідомлена особисто під розписку в суді (а.с. 39);

- на 04.05.2022 особисто отримала 12.04.2022 судову повістку про виклик до суду, що вбачається зі зворонього повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с. 46);

- на 25.05.2022 особисто отримала 13.05.2022 судову повістку про виклик до суду, що вбачається зі зворонього повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с. 52).

Заяви про розгляд справи без її участі позивачка суду не подавала. Про причини своєї неявки до суду не повідомляла.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За частиною 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд вжив усіх заходів для належного повідомлення позивачки, матеріалами справи підтверджується обізнаність позивачки про дати і час розгляду справи, належне її повідомлення про всі судові засідання.

Позивачка не направляла суду заяви про розгляд справи за її відсутності. Також вона не повідомляла суд про причини неявки в судові засідання або про зміну місця проживання.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому, судом враховуються відповідні положення законодавства, зокрема, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, за яким суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Тобто, нормою закону не передбачено врахування поважності причин повторної неявки позивача. Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами. Положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положенням ст. 223 цього Кодексу, згідно з якою суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними, при повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд). Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 121 ЦПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 р. При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. У зв`язку з наведеним, положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якими передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Судом встановлено з матеріалів справи, що позивачка ОСОБА_1 достеменно знала про день, час і місце проведення всіх судових засідань, однак, тричі поспіль не з`явилась до суду і не подавала заяв чи клопотань про розгляд справи у її відсутність, а також не повідомила суд про причини своєї неявки.

Відтак, ця позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 44, 128, 130, п. 3 ч.1 ст. 257, ст. ст. 258-261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, яка втратила право користування жилим приміщенням, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, позов якої залишено без розгляду, право звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена та підписана 25.05.2022.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО