ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Свистунової О.В.

суддів Красвітної Т.П., Єлізаренко І.А.

за участю секретаря Кругман А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 липня 2021 року

по справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2020 року позивач звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

Позов мотивований тим, що 03.09.2019 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено самовільне підключення до електричної мережі без дозволу АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку. Самовільне підключення повторного вводу виконано від до облікових дротів відкритим шляхом, яке йде на навантаження будинку дротом АПВ 16 мм з метою без облікового споживання електричної енергії. При включенні навантаження 17 А імпульс відсутній, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. На підставі акту про порушення № 004738 від 03.03.2019 року було здійснене нарахування розміру завданих збитків за період з 03.03.2019 року по 03.09.2019 року за 184 дні у розмірі 54687,90 грн.

У зв`язку з чим позивач просив суд стягнути з відповідача на свою користь суму відшкодування збитків у розмірі 54687,90 грн. та судові витрати.

Рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 липня 2021 року позовні вимоги задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (, місцезнаходження: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 22) вартість спричинених збитків за актом про порушення № 004738 від 03.09.2019 року в розмірі 54687,90 грн. (п`ятдесят чотири тисячі шістсот вісімдесят сім гривень 90 копійок).

Стягнуто з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (, місцезнаходження: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 22) судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні).

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення не доведені обставини, що мають значення для справи.

Також, скаржник зазначає, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та висновки суду не відповідають встановленим обставинам.

У відзиві представник позивача адвокат Біла Т.А.. просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини 2 статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК судове рішення повинне ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 264 ЦПК України передбачено, що при прийнятті рішення суд вирішує, зокрема, питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги та якими доказами це підтверджується, чи є інші фактичні дані, що мають значення для вирішення справи та докази, що їх підтверджують.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості та доведеності.

Проте, колегія суддів не може погодитись із таким висновком суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

При ухваленні рішення суд першої інстанції зазначив, що відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Заяв про розгляд справи за його відсутності або про причини неявки не надходило.

Згідно ч.1 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Проте, колегією за наслідком дослідження справи встановлено, що матеріали цивільної не містять належного сповіщення відповідача ОСОБА_1 .

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України, порушення норм процесуального права є обовязковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Приймаючи до уваги, що справу розглянуто за відсутності відповідача ОСОБА_1 , який належним чином не сповіщався судом першої інстанції про час і місце розгляду справи і апелянт обґрунтував скаргу такою підставою, колегія приходить висновку, що зазначене порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення.

Встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 03.09.2019 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено самовільне підключення до електричної мережі без дозволу АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку. Самовільне підключення повторного вводу виконано від до облікових дротів відкритим шляхом, яке йде на навантаження будинку дротом АПВ 16 мм з метою без облікового споживання електричної енергії. При включенні навантаження 17 А імпульс відсутній, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується, що підтверджується Актом про порушення № 004738 від 03.09.2019 року (а.с. 5-6).

Відносини між сторонами регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕ від 14.03.2018р. № 312, ЦК України.

Згідно п. 8.2.5 Правил контролерами ДМЕМ було складено Акт про порушення № 004738 від 03.09.2019 року (а.с. 5-6).

На засіданні комісії 16.10.2019 року 4-РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПРРЕЕ було розглянуто акт про порушення № 004738 від 03.09.2019 року та протоколом № 41/19 встановлено, що ОСОБА_1 порушив вимоги Правил (а.с. 18).

Відповідно до п. 5.5.5. Правил споживач електричної енергії зобов`язаний зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів), сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача;

Згідно з п. 8.2.4. Правил, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Відповідно до п. 8.2.5. Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Розрахунок кількості неврахованої електроенергії проведено за період з 03.03.2019 року по 03.09.2019 року за 184 дні, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Мін`юсті 04.07.2006 року за № 782/12656. Загальна сума завданих збитків становить 54687,90 грн. (а.с. 13).

Відповідно до п. 3.3 (г) Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення

Відповідно до п.п. 2.3.11 та 2.3.12 Правил комерційний облік на роздрібному ринку електричної енергії організовується адміністратором комерційного обліку та здійснюється постачальниками послуг комерційного обліку відповідно до вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Кодексу комерційного обліку та цих Правил. Споживання електричної енергії за відповідним тарифом (ціною) відповідно до комерційної пропозиції має бути забезпечене окремим комерційним обліком. Окремі площадки вимірювання мають бути забезпечені засобами вимірювальної техніки, які дають можливість організувати комерційний облік за відповідним тарифом (ціною) на всій площадці вимірювання. Електрична енергія, яка використовується на об`єкті побутового споживача на непобутові потреби, обліковується та оплачується окремо за відповідними тарифами.

Згідно зі ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, заподіяна неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач, будучи споживачем електроенергії, допустив використання електричної енергії поза приладом обліку, чим завдав збитки позивачу в розмірі 54 687, 90 грн.

Проте, колегія суддів не може погодитись із таким висновком суду першої інстанції у повному обсязі, зважаючи на наступне.

Згідно Акту про порушення № 004738 від 03.09.2019 року та протоколах засідань комісії з розгляду вказаного акту № 35/19 від 11.09.2019 року та № 41/19 від 16.10.2019 року, а також досудових претензіях зазначено, що перевірка дотримання споживачами ПРРЕЕ проводилася за адресою: АДРЕСА_1 .

Проте, відповідачу на праві приватної власності належить житловий будинок АДРЕСА_3 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.07.2014 року (а.с.103) та копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 02.07.2014 року (а.с.143).

Посилання позивача на те, що 05.05.2014 розпорядженням міського голови № 208-р було присвоєно житловому будинку і гаражу по АДРЕСА_3 , колегія суддів не приймає до уваги, оскільки із наданого документа не вбачається, що цю адресу було присвоєно саме замість адреси: АДРЕСА_1 .

Крім того, суду не надано доказів існування кв. АДРЕСА_4 , та перебування її у власності відповідача.

Наданими до матеріалів справи доказами підтверджено існування саме садибного (індивідуального) житлового будинку АДРЕСА_3 , власником якого є ОСОБА_2 (а.с.145-146).

Згідно зі ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1, ч. 5, ч. 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України установлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно зі ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Вирішення цієї цивільної справи та ухвалення у ній відповідного законного й обґрунтованого рішення неможливе без встановлення фактичних обставин, вибору норми права та висновку про права та обов`язки сторін. Усі ці складові могли бути з`ясовані лише у процесі доказової діяльності, метою якої є, відповідно до ЦПК України, всебічне і повне з`ясування всіх обставин справи, встановлення дійсних прав та обов`язків учасників спірних правовідносин.

Подавши свої докази, позивач реалізував своє право на доказування і одночасно виконав обов`язок із доказування, оскільки ст. 81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст. 43, 49 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено, як право на участь у доказуванні (ст. 43 ЦПК України), так і обов`язок із доказування обставин.

Відповідно до ч. 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності.

Зважаючи на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем не було доведено, що саме відповідачу належить на праві власності квартира АДРЕСА_5 , де проводилася представниками позивача перевірка дотримання споживачем ПРРЕЕ. Що не позбавляє права позивача звернутись з відповідним позовом до належного відповідача - власника, встановлення (уточнення) адреси вчинення порушення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

Отже, колегія дійшла висновку про необхідність часткового задоволення апеляційної скарги, скасування рішення та ухвалення нового судового про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 259,268,374,376,381-384 ЦПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 липня 2021 року скасувати та ухвалити нове.

У задоволенні позову Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: Т.П. Красвітна

І.А. Єлізаренко