Провадження № 2/755/3739/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" травня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого судді - Хромової О.О.

при секретарі - Кошель К.А.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», третя особа - ОСОБА_2 , про захист прав споживачів,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі - ПрАТ «АК «Київводоканал»), в якому просить стягнути неустойку (пеню) за ненадання послуги холодного водопостачання з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних в розмірі, а також моральну шкоду у розмірі 12 000,00 грн.

На обґрунтування позову зазначає, що ПрАТ «АК «Київводоканал» є виконавцем послуг з холодного водопостачання (далі - ХВП) для будинку, розташованого за адресою: м. Київ,

вул. Раїси Окіпної, 3-В. Протягом тривалих договірних відносин (понад 10 років) він своєчасно сплачував за послуги ХВП, і ніколи не мав будь-якої заборгованості, сумлінно виконував інші вимоги публічного договору. 12 серпня 2020 року, орієнтовно о 15 год. 30 хв., сталося знеструмлення теплопункту Державного підприємства «Укржитлосервіс» (далі - ДП «Укржитлосервіс») в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що призвело до відсутності водопостачання на верхніх поверхах будинків по АДРЕСА_2 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , через відсутність її підкачування насосами, розташованими в теплопункті. Як з`ясувалось через кол-центр м. Києва, це не аварійне відключення, а санкціоноване, яке сталося через неврегульовані господарські відносини між ДТЕК «Київські електромережі» та ДП «Укржитлосервіс». 14 серпня 2020 року листом Обєднання співвласників багатоповерхового будинку «Окіпної 3В» (далі - ОСББ «Окіпної 3В») № 47-Л/2020 відповідачу була доведена інформація про відсутність холодного водопостачання в будинку, та просили відновити водопостачання вказаних будинків. Однак, отримавши інформацію про припинення ХВП відповідач ніяких дій з вирішення проблеми не вчинив. Більше того, в листі від 21 серпня 2020 року № 3938/5/36/02-20 ПрАТ «АК «Київводоканал» не вважає себе відповідальним перед споживачами за ненадання послуги. В умовах бездіяльності відповідача, ситуація з відсутністю ХВП тривала аж до 09 вересня 2020 року, та була вирішена через втручання Управлінням житлово-комунальної інфраструктури міста Києва, без будь-якої участі відповідача. Таким чином, майже місяць позивач був вимушений жити в умовах антисанітарії та інших незручностей, в період короновірусної хвороби, що призвело до моральних та фізичних страждань. 09 вересня 2020 року був складений Акт-претензія без участі представника відповідача, який не з`явився для його складання. 05 жовтня 2020 року Акт-претензія направлено до Центру обслуговування споживачів. 07 жовтня 2020 року йому надійшло е-повідомлення про реєстрацію акту за № 4618/0/8/18-20. Станом на 27 жовтня 2020 року результати розгляду Акту-претензії не надходили, що свідчить про повне небажання відповідача виконувати умови публічного договору. Враховуючи вимоги пункту 5.2 публічного договору, ОСОБА_1 просив стягнути неустойку за період з 12 серпня 2020 року по 09 вересня 2020 року в розмірі 278,73 грн. Вимога про сплату неустойки містилась в Акті-претензії, та не була сплачена у зв`язку з чим позивач просить стягнути інфляцію починаючи з жовтня 2020 року - 329 днів - 306,32 грн, та 3 % річних в сумі 73,97 грн, у загальному розмірі 380,29 грн. Спричинену моральну шкоду позивач оцінює в 12 000,00 грн та обґрунтовує бездіяльністю відповідача, як виконавця послуги ХВП, що призвело до порушень прав споживача. Крім того, він займає виборну посаду голови ОСББ «Окіпної 3В», а тому бездіяльність відповідача завдала шкоди його діловій репутації з огляду на те, що він не міг швидко вплинути на розв`язання проблеми ХВП протягом тривалого часу.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 28 вересня 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

12 листопада 2021 року відповідач ПрАТ «АК «Київводоканал» подав відзив на позов та просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що відповідно до пункту 1.3 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затвердженими наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27 червня 2008 року № 190 (далі - Правила), ПрАТ «АК «Київводоканал» обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування із споживачем.

Пунктом 1.7 Правил закріплено також те, що виробник послуг з водопостачання та водовідведення експлуатує водопровідні вводи до об`єктів, що належать до комунальної власності територіальної громади та розподільчі мережі холодного водопостачання розташовані від них до зовнішнього зрізу стіни будівлі.

Відповідно до положень пункту 6.1 Правил насосні станції підкачування холодної води та регулятори тиску, розмішені в житлових будинках або прибудовах до них, перебувають на балансі споживачів і обслуговуються ними.

ПрАТ «АК «Київводоканал» на виконання вимог статті 23 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у період з 12 серпня 2020 року по 09 вересня 2020 року надавав безперервно послуги з холодного водопостачання за адресою: м. Київ, вул. Раїси Окіпної, 3-В.

Представник відповідача звертав увагу суду на те, що на балансі ПрАТ «АК «Київводоканал» підвищувальні насоси не перебувають та договору на підвищення тиску води за адресою: м. Київ, вул. Раїси Окіпної, 3-В ПрАТ «АК «Київводоканал» не укладало.

Також будинок АДРЕСА_1 у період з 12 серпня 2020 року по 09 вересня 2020 року забезпечувався водою цілодобово, однак через індивідуальні особливості будинку (значна поверховість), нормальний тиск у зовнішніх розподільчих мережах не дозволяв забезпечити підйом води вище 9-го поверху, у зв`язку з чим при проектуванні таких будинків і передбачається необхідність встановлення обладнання для підкачування води.

При цьому, добові параметри тиску холодного водопостачання в зовнішній розподільчій мережі Д=400 мм (до підвищувального обладнання) у період з 12 серпня 2029 року по 09 вересня 2020 року перебували в межах 3,0-3,5 атм, що відповідає нормативним показникам, передбаченим пунктом 6.3 «Вільні напори» розділу 6 «Розрахункові витрати води і вільні напори»

ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди».

Таким чином, відповідачем виконувалися зобов`язання та надавалася послуга з постачання води до будинку за адресою: АДРЕСА_1 , вина ПрАТ «АК «Київводоканал» у знеструмленні обладнання для підкачування води відсутня. Відсутність холодного водопостачання на верхніх поверхах будинку спричинена знеструмленням теплового пункту, що обслуговується ДП «Укржитлосервіс», що в свою чергу призвело до зупинення роботи обладнання для підкачування води, розташованого у такому теплопункті.

Щодо заявленої позивачем вимоги про сплату моральної шкоди, то представник відповідача зазначив, що під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за статтями

1167 ЦК України доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками.

Тобто, позивач повинен надати докази як на підтвердження протиправних дій чи бездіяльності службової особи органу державної влади, так і докази спричинення йому шкоди, а також наявності причинного зв`язку між діями, бездіяльністю заподіювача та спричиненою шкодою. Проте позивачем таких доказів наявності усіх складових елементів цивільного правопорушення для покладання на відповідача відповідальності щодо відшкодування моральної шкоди не надано.

08 листопада 2021 року позивач подав відповідь на відзив у якій зазначив, що будинок за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває на самозабезпеченні та балансі

ОСББ «Окіпної ЗВ» з 28 лютого 2020 року, з моменту підписання «Акту приймання-передачі житлового комплексу або його частини в управління ОСББ «Окіпної ЗВ», що означає припинення договірних відносин кожного із співвласників будинку та ДП «Укржитлосервіс» як колишнього управителя. Отже посилання відповідача на ДП «Укржитлосервіс» як управителя будинку, який, на думку відповідача, відповідальний за стан обладнання, розташованого в будинку, є безпідставними. Більше того, причиною відсутності води в квартирах вище 9-го поверху у період з 12 серпня 2020 року по 09 вересня 2020 року полягала не у несправності будинкових мереж чи іншого обладнання, розташованого в ньому, а в недостатньому тиску води. Також, твердження про те, що у вказаний вище період відсутності ХВП у квартирі позивача, ХВП забезпечувалося на вводі в будинок, є безпідставними, адже чинне законодавство вимагає забезпечити ХВП в помешканні споживача, а не на вводі у будинок.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін відмовлено.

22 листопада 2021 року відповідач подав заперечення на відповідь на відзив, в яких заначено, що ПрАТ «АК «Київводоканал» не є відповідальним за недостатнє постачання води на верхні поверхи будинку АДРЕСА_1 , адже ПрАТ «АК «Київводоканал» не обслуговує регулятори тиску, натомість така відповідальність має покладатися на їх балансоутримувача, який отримує від мешканців плату за підкачування води у складі тарифу на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій для зазначеного будинку.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року у справі

№ 755/15923/20 (яка набрала законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає) досліджено описані позивачем в позовній заяви обставини та зазначено, що «ПрАТ «АК «Київводоканал» не є відповідальним за недостатнє постачання води на верхні поверхи будинку АДРЕСА_3 , адже ПрАТ «АК «Київводоканал» не обслуговує регулятори тиску, натомість така відповідальність має покладатися на їх балансоутримувача, який отримує від мешканців плату за підкачування води у складі тарифу на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій для зазначеного будинку.

Наявні в матеріалах справи докази, та факти встановлені у постанові Київського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року у справі № 755/15923/20 встановлюють відсутність вини відповідача та відповідно унеможливлює покладення на нього відповідальності, з огляду на що позовні вимоги є безпідставними.

22 листопада 2021 року на адресу суду надійшли заперечення відповідача на пояснення третьої особи, в яких відповідачем підсумовано, що відсутні будь-які правові підстави для стягнення штрафних санкцій та моральної шкоди, оскільки позивач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження порушення відповідачем своїми діями чи бездіяльністю його прав та інтересів, належним чином не обґрунтував заявлені ним позовні вимоги, дії відповідача є правомірними та такими, що відповідають нормам чинного законодавства, що підтверджено та встановлено як результатами перевірки Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг викладеними у листі

від 03 березня 2021 року № 2-/38ТП-21, так і Постановою Київського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року у справі № 755/15923/20.

21 грудня 2021 року на адресу суду надійшли пояснення третьої особи - ОСОБА_2 , в яких останнім спростовується твердження відповідача щодо того, що додаткові витрати на експлуатацію насосних агрегатів мають нести споживачі послуг холодного водопостачання, наполягаючи на тому, що за Договором приєднання відповідальність за відповідність кількісних та якісних характеристик послуги несе виконавець послуги. Тобто насосні агрегати експлуатуються суб`єктами господарювання, в розпорядженні яких вони знаходяться, а витрати на їх обслуговування компенсуються виконавцем послуги холодного водопостачання на підставі договору між ними. На обґрунтування такої позиції долучає до своїх пояснень лист міністерства розвитку громад та територій України від 17 грудня 2021 року № 8/9.3.1/7558-21.

Ухвалою суду від 23 травня 2022 року у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів відмовлено.

Ухвалою суду від 23 травня 202 року у задоволенні клопотання позивача про застосування до ПрАТ АК «Київводоканал» заходів процесуального впливу у вигляді штрафу відмовлено.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані позивачем докази, суд приходить до таких висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проживає в квартирі АДРЕСА_4 .

ПрАТ «АК «Київводоканал» є виконавцем послуг з холодного водопостачання та водовідведення в будинку за адресою: АДРЕСА_3 .

12 серпня 2020 року, орієнтовно о 15 год. 30 хв., сталося знеструмлення теплопункту ДП «Укржитлосервіс» в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що призвело до відсутності водопостачання на верхніх поверхах будинків по АДРЕСА_2 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 та АДРЕСА_3 , через відсутність її підкачування насосами, розташованими в теплопункті. Причиною стали неврегульовані господарські відносини між ДТЕК «Київські електромережі» та ДП «Укржитлосервіс».

14 серпня 2020 року ОСББ «Окіпної 3В» повідомило ПрАТ «АК «Київводоканал» листом № 47-Л/2020 про відсутність в будинку холодного водопостачання, та просили негайно втрутитися в ситуацію з метою відновлення водопостачання вказаних будинків.

Листом від 21 серпня 2020 року № 3938/5/36/02-20 ПрАТ «АК «Київводоканал» повідомив, що не вважає себе відповідальним перед споживачами за відсутність холодного водопостачання.

Питання щодо водопостачання було вирішено 09 вересня 2020 року після втручання Управління житлово-комунальної інфраструктури м. Києва.

Відносини між позивачем та відповідачем регулюються Договором про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), який є договором-приєднання.

Відповідно до умов даного договору, виконавець зобов`язується своєчасно надавати споживачу послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), а споживач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги до затверджених цін/тарифів та обсягів спожитих послуг, визначених відповідно до законодавства.

Згідно пункту 4.1 Договору споживач має право на отримання своєчасно та належної якості послуг згідно із законодавством та умовами цього договору; отримання в установленому законодавством порядку інформації про перелік послуг, їх вартість, загальну суму місячного платежу, структуру тарифів, нормативів (норм) споживання, режиму надання послуг, їх споживчі властивості; відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання послуг; зменшення розміру плати в разі ненадання послуг, надання їх не в повному обсязі, зниження якості, зокрема відхилення їх кількісних та/або якісних показників від затверджених нормативів (норм) споживання; усунення виконавцем виявлених недоліків у наданні послуг протягом установленого Кабінетом Міністрів України строку; несплату вартості послуг за період тимчасової відсутності споживача і членів його сім`ї (у разі відключення виконавцем холодної води і опломбування запірних вентилів у квартирі та відновлення надання відповідних послуг шляхом зняття пломб за власний рахунок протягом доби згідно з письмовою заявою; зменшення розміру плати за послуги у разі тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім`ї на підставі письмової заяви та офіційного документа, що підтверджує його/їх відсутність (довідка з місця тимчасового проживання, роботи, лікування, навчання, проходження військової служби, відбування покарання); перевірку кількісних та/або якісних показників надання послуг (якість води,) у порядку, встановленому Правилами, іншими актами законодавства України та цим договором. Витрати, пов`язані з перевіркою кількісних і якісних показників надання послуг, відшкодовуються виконавцем у разі обґрунтованості звернення споживача або споживачем - у разі необґрунтованості такого звернення; установлення квартирних засобів обліку води та взяття їх на абонентський облік; періодичну повірку, обслуговування та ремонт квартирних засобів обліку, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж; ознайомлення з нормативно-правовими актами у сфері комунальних послуг; звільнення від плати за послуги у разі їх ненадання та отримання компенсації за перевищення строків проведення аварійно-відновлювальних робіт на мережах виконавця; укладення з виконавцем договору про заміну або ремонт технічно несправних квартирних засобів обліку води.

Відповідно до пункту 4.4 Договору виконавець зобов`язаний: своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якості, безпечні для його життя, здоров`я та які не спричиняють шкоди його майну, відповідно до вимог законодавства, Правил та цього договору; інформувати споживача про адресу та номер телефону диспетчерської, аварійної або аварійно-диспетчерської служби (зазначаються в договорі і рахунках на сплату послуг, а також розміщуються на дошках оголошень в усіх під`їздах багатоквартирного будинку, а також на дошках оголошень, розташованих поблизу житлового будинку); надавати споживачеві в установленому порядку інформацію про перелік послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру тарифів, нормативи (норми) споживання, режим надання послуг, їх споживчі властивості, якісні показники надання послуг, граничні строки усунення аварій або інших порушень порядку надання послуг, а також інформацію про Правила (зазначається у цьому договорі, а також розміщується на дошці оголошень у приміщенні виконавця); контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж; проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; узгодити із споживачем не пізніше ніж за три робочих дні до проведення планових робіт всередині житлового приміщення час доступу до такого приміщення з наданням йому відповідного письмового повідомлення; повідомляти споживача про плановану перерву в наданні послуг через засоби масової інформації, а також письмово не пізніше ніж за

10 днів до її настання (крім перерви, що настає внаслідок аварії або дії непереборної сили) із зазначенням причини та часу перерви в наданні послуг; відновлювати надання послуг за письмовою заявою споживача шляхом зняття протягом доби пломб із запірних вентилів у квартирі; забезпечувати або доручати іншій юридичній особі на підставі відповідних договорів за заявою споживача взяття у тижневий строк на абонентський облік квартирних засобів обліку; усувати аварії на мережах виконавця та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк, установлений законодавством і цим договором; вести облік скарг (заяв, вимог, претензій) споживачів щодо кількості та якості надання послуг, а також облік їх виконання; зменшувати розмір плати за послуги у разі тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім`ї на підставі письмової заяви та офіційного документа, що підтверджує його/їх відсутність (довідка з місця тимчасового проживання, роботи, лікування, навчання, проходження військової служби, відбування покарання); звільняти від плати за послуги в разі їх ненадання та виплачувати компенсацію за перевищення строків аварійно-відбудовних робіт; проводити перерахунок розміру плати за надання послуг у разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, зокрема відхилення їх кількісних та/або якісних показників від затверджених нормативів (норм) споживання, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України та визначеному цим договором; своєчасно проводити за власний рахунок роботи з усунення виявлених несправностей, пов`язаних з отриманням послуг, що виникли з його вини; відшкодовувати збитки, завдані майну та/або приміщенню споживача та/або членів його сім`ї, шкоду, що заподіяна його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання послуг, а також моральну шкоду в порядку та розмірі, які визначаються відповідно до законодавства і цього договору; сплачувати споживачу неустойку (штраф, пеню) у разі ненадання послуг або надання послуг неналежної якості у порядку та у випадках, передбачених законодавством і цим договором; в межах своєї компетенції перевіряти утримання внутрішньобудинкових мереж в належному технічному стані; у разі особистого звернення споживача невідкладно інформувати його про виявлення недоліків у роботі внутрішньобудинкових інженерних систем та/або інженерного обладнання, що розташовані за межами багатоквартирного будинку або житлового будинку, про причини та очікувану тривалість зупинення надання послуг або обмеження їх кількості, а також про причини порушення якісних показників надання послуг; виконувати інші обов`язки відповідно до законодавства та цього договору.

Пунктом 5 Договору визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством і цим договором за: недотримання вимог нормативно-правових актів у сфері комунальних послуг; несвоєчасне внесення платежів за послуги - шляхом сплати пені; втручання у роботу засобів обліку води; порушення зобов`язань, установлених законодавством і цим договором. Виконавець несе відповідальність у разі: неналежного надання або ненадання послуг, що призвело до заподіяння збитків, завданих майну та/або приміщенню споживача, шкоди, що заподіяна його життю чи здоров`ю, - шляхом відшкодування збитків; надання послуг не в повному обсязі, зниження їх якості, зокрема зниження їх кількісних та/або якісних показників - шляхом зменшення розміру плати та виплати споживачеві компенсації за перевищення строків проведення аварійно-відбудовних робіт, у розмірі, встановленому законодавством; порушення прав споживачів згідно із законодавством; порушення зобов`язань, установлених цим договором або законодавством.

Статтею 2 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» предметом регулювання цього Закону є відносини, що виникають у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та поводження з побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать, зокрема комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Статтею 6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг, зокрема, є: споживачі (індивідуальні та колективні), а виконавцями комунальних послуг є - послуг з централізованого водопостачання - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання; та послуг з централізованого водовідведення - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водовідведення.

Статтею 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.

Згідно із частиною другою статті 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги зобов`язаний: забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором; без додаткової оплати надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про ціни/тарифи, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання та порядок надання відповідної послуги, а також про її споживчі властивості та іншу інформацію, передбачену законодавством; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за комунальні послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, несвоєчасно або неналежної якості, а також в інших випадках, визначених договором про надання комунальних послуг; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством; своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини; у разі укладення індивідуальних договорів про надання комунальних послуг здійснювати розподіл загальнобудинкового обсягу послуг між співвласниками багатоквартирного будинку у передбаченому законодавством та договором порядку; інформувати споживачів про намір зміни цін/тарифів на комунальні послуги відповідно до законодавства.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальних послуг споживач має право викликати виконавця комунальних послуг (його представника) для перевірки кількості та/або якості наданих послуг.

У разі ненадання, надання неналежної якості послуги з управління багатоквартирним будинком споживач має право викликати управителя для перевірки якості наданих послуг.

За результатами перевірки якості надання комунальних послуг або якості послуг з управління багатоквартирним будинком складається акт-претензія, який підписується споживачем та виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком).

У разі неприбуття виконавця комунальної послуги або управителя (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) в установлений строк або необґрунтованої відмови підписати акт-претензію такий акт підписується споживачем, а також не менш як двома споживачами відповідної послуги, які проживають (розташовані) в сусідніх будівлях (у приміщеннях - якщо послуга надається у багатоквартирному будинку), і надсилається виконавцю комунальної послуги або управителю (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) рекомендованим листом.

Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) протягом п`яти робочих днів вирішує питання щодо задоволення вимог, викладених в акті-претензії, або видає (надсилає) споживачу обґрунтовану письмову відмову в задоволенні його претензії. У разі ненадання виконавцем (управителем) відповіді в установлений строк претензії споживача вважаються визнаними таким виконавцем (управителем).

Судом встановлено, що 09 вересня 2020 року було складено Акт-претензію, який

05 жовтня 2020 року направлено до Центру обслуговування споживачів, та зареєстровано за

№ 4618/0/8/18-20. Станом на 27 жовтня 2020 року відповіді надано не було.

Разом з тим, суд звертає увагу, що статтею 614 ЦК України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Для застосування цивільно-правової відповідальності потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника.

Відсутність хоча б одного із зазначених елементів, що утворюють склад правопорушення, не дає підстави кваліфікувати поведінку боржника як правопорушення та, відповідно, не може бути підставою застосування відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності.

Так, ПрАТ «АК «Київводоканал» на виконання вимог статті 23 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у період з 12 серпня 2020 року по 09 вересня

2020 року безперервно надавав послуги з холодного водопостачання за адресою:

АДРЕСА_3 . Даний будинок у період з 12 серпня 2020 року по 09 вересня 2020 року забезпечувався водою цілодобово, однак через індивідуальні особливості будинку (значна поверховість), нормальний тиск у зовнішніх розподільчих мережах не дозволяв забезпечити підйом води вище 9-го поверху, у зв`язку із чим при проектуванні таких будинків і передбачається необхідність встановлення обладнання для підкачування води.

Як зазначає представник відповідача, добові параметри тиску холодного водопостачання в зовнішній розподільчій мережі Д=400 мм (до підвищувального обладнання) у період з 12 серпня 2020 року по 09 вересня 2020 року перебували в межах 3,0-3,5 атм, що відповідає нормативним показникам, передбаченим пунктом 6.3 «Вільні напори» розділу 6 «Розрахункові витрати води і вільні напори» ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди». Отже, відповідачем обов`язок по наданню послуг з постачання холодної води до будинку за адресою:

АДРЕСА_3 , виконувався належним чином.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року скасовано рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 22 березня 2021 року в частині стягнення з ПрАТ «АТ «Київводоканал» на користь ОСОБА_2 неустойки за ненадання послуги холодного водопостачання з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних в сумі 147,40 грн та моральної шкоди в розмірі 3 000,00 грн, та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні цих вимог.

Відповідно до частини четвертої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

У даній постанові, що стосується спірних правовідносин ПрАТ «АТ «Київводоканал», предметом спору у якій є той самий факт відсутності холодного водопостачання у будинку за адресою: АДРЕСА_3 , встановлено, що відсутність холодного водопостачання на верхніх поверхах будинку за адресою: АДРЕСА_3 спричинена знеструмленням теплового пункту, що обслуговується ДП «Укржитлосервіс», що призвело до зупинення роботи обладнання для підкачування води, розташованого у такому теплопункті. Та обставина, що постачання води на верхні поверхи будинку АДРЕСА_3 не відбувалося через знеструмлення теплового пункту та, як наслідок, неможливості роботи обладнання для підкачування води з причин наявності заборгованості у їх балансоутримувача - ДП «Укржитлосервіс», не заперечується сторонами та підтверджена Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за результатами перевірки можливого порушення ПрАТ «АК «Київводоканал» чинного законодавства в частині надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення за адресою: АДРЕСА_3 .

Листом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 03 березня 2021 року № 2-/38ТИ-21, Управління НКРЕКП у м. Києві та Київській області повідомлено ОСББ «Окіпної 3В», що відповідно до інформації, зазначеної у зверненні, станція підкачування води розташована у груповому теплопункті, розташованому на окремій території та в окремому приміщенні, є державним майном і знаходиться в управлінні ДП «Укржитлосервіс».

На повторний запит Управління ПрАТ «АК «Київводоканал» надало копію договору «Про співпрацю Виконавця послуг з централізованого постачання холодної (питної) води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) з Балансоутримувачем під час надання послуг з централізованого постачання холодної (питної) води та приймання стічних вод (з використанням внутрішньобудинкових систем)» від 26 серпня 2016 року № 553/1198-06, укладеного між ПрАТ «АК «Київводоканал» та ДП «Укржитлосервіс».

Також у листі йдеться про те, що відповідно до листа ПрАТ «АК «Київводоканал»

від 16 лютого 2021 року № 745/18/36/02-21 водозабезпечення житлового будинку за адресою:

вул. Р. Окіпної ЗВ здійснюється із зовнішньої розподільної мережі Д=400 мм через підвищувальні насоси. Водопостачання будинку здійснюється через два водопровідні вводи Д=100 мм, що перебувають на балансі ПрАТ «АК «Київводоканал». Підвищувальні насоси не перебувають на балансі та не експлуатуються ПрАТ «АК «Київводоканал». Регулювання /коригування параметрів тиску холодного водопостачання після підвищувальних насосів ПрАТ «АК «Київводоканал» не проводиться.

Насосні станції підкачування холодної води та регулятори тиску, які застосовуються в системах водопостачання внутрішньобудинкових систем та які розміщені в багатоквартирних житлових будинках або прибудовах до них, обслуговуються власником (балансоутримувачем) житлового будинку та відшкодовуються ним виконавцю послуг за окремим договором.

Управління НКРЕКП не вбачає в діях ПрАТ «АК «Київводоканал» порушень чинного законодавства в частині надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення.

Для вирішення питання обслуговування/експлуатації/коректної роботи/наявності тиску в мережі для підйому води (тощо) насосної станції для підкачування холодної води, що розташована в груповому теплопункті та знаходиться в управлінні та на балансі ДП «Укржитлосервіс» Управління рекомендує звернутися до балансоутримувача вказаного об`єкта, а саме до ДП «Укржитлосервіс».

Згідно із п. 6.1 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України у разі недостатнього тиску в мережі централізованого водопостачання для постачання водою верхніх поверхів будинків за проектом, узгодженим з виробником, передбачається встановлення насосів для підвищення тиску води, а при постійному надмірному тиску понад 1 кг/кв.см - регуляторів тиску «після себе».

Насосне обладнання для підкачування холодної води та регулятори тиску, встановлені в котельнях, ТП і прибудовах до них, які перебувають на балансі юридичних осіб, експлуатуються ними відповідно до умов договорів, укладених з виробником.

Таким чином, регулювання (коригування) параметрів тиску холодного водопостачання після підвищувальних насосів ПрАТ «АК «Київводоканал» не проводиться, оскільки відповідач не зобов`язаний утримувати насосне обладнання і не надає послуги з утримання будинків, адже утримання будинків та відповідного обладнання покладено на їх балансоутримувача - ДП «Укржитлосервіс».

Статтею 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення.

Пунктами 1.3, 1.7 Правил визначено, що ПрАТ «АК «Київводоканал» обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування із споживачем. Виробник послуг з водопостачання та водовідведення експлуатує водопровідні вводи до об`єктів, що належать до комунальної власності територіальної громади та розподільчі мережі холодного водопостачання, розташовані від них до зовнішнього зрізу стіни будівлі.

Витрати на підкачування води для будинку за адресою: АДРЕСА_3 входять до витрат з технічного обслуговування та поточного ремонту мереж та електрообладнання тарифу на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій для зазначеного будинку (інформація наявна у відкритому доступі в Інформаційно-аналітичній системі управління житловим фондом м. Києва).

За результатами перевірки можливого порушення ПрАТ «АК «Київводоканал» чинного законодавства в частині надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення за адресою: АДРЕСА_3 , проведеної Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, остання повідомила заявника про відсутність у діях ПрАТ «АК «Київводоканал» порушень чинного законодавства в частині надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення.

Таким чином, в матеріалах справи відсутні докази того, що відповідачем не виконувався обов`язок постачання холодної води до будинку за адресою: АДРЕСА_3 , у якому проживає позивач. Натомість, наявними у матеріалах справи доказами підтверджується, що водопостачання у квартирі позивача було відсутнє у зв`язку із знеструмленням теплового пункту, що обслуговується ДП «Укржитлосервіс», що, в свою чергу, призвело до зупинення роботи обладнання для підкачування води, розташованого у такому теплопункті.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що ПрАТ «АК «Київводоканал» не є відповідальним за недостатнє постачання води на верхні поверхи будинку за адресою: АДРЕСА_3 , адже ПрАТ «АК «Київводоканал» не обслуговує регулятори тиску, натомість така відповідальність має покладатися на їх балансоутримувача, який отримує від мешканців плату за підкачування води у складі тарифу на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій для зазначеного будинку.

Враховуючи викладене, суд не погоджується з доводами позивача про порушення відповідачем умов договору, укладеного між ним та позивачем, та, як наслідок, стягнення з відповідача на користь позивача пені за ненадання послуги холодного водопостачання з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних, оскільки аргументи позивача у цій частині, викладені у позовній заяві, не відповідають обставинам справи, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в цій частині.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 12 000,00 грн.

При з`ясуванні фактів, з якими закон пов`язує відшкодування моральної шкоди, суд виходить з вимог статті 1167 ЦК України, яка визначає підстави покладання обов`язку по відшкодуванню такої шкоди та обставини, які мають враховуватися при визначенні розміру відшкодування.

Стаття 23 ЦК України передбачає підстави відшкодування моральної шкоди. Моральна шкода, зокрема, полягає у фізичному болі і стражданнях, що особа зазнала в зв`язку з каліцтвом чи іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, що фізична особа зазнала в зв`язку з протиправною поведінкою у відношенні його; у душевних стражданнях, що фізична особа зазнала в зв`язку з ушкодженням чи знищенням майна; у приниженні честі, достоїнства, а також ділової репутації. Моральна шкода стягується незалежно від стягнення майнової шкоди.

Під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за статтею 1167 ЦК України доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками.

Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди.

У роз`ясненнях, викладених в пункті 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно - правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Як зазначено у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня

1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Тобто, моральна шкода, як і будь-яка інша позовна вимога, є предметом доказування, а тому обов`язок доказування моральної шкоди покладається саме на ту сторону, яка просить про її стягнення.

Аналогічна правова позиція щодо покладення обов`язку доказування моральної шкоди на позивача викладена у постановах Верховного Суду від 16 липня 2020 року у справі № 815/2603/16, від 16 жовтня 2019 року у справі № 815/6107/17 і від 04 березня 2020 року у справі № 815/2215/15.

Главою 5 ЦПК України визначені основні положення доказів та доказування, якими, серед інших, є: показання свідків, письмові докази, речові докази, електронні докази, висновок експерта, забезпечення доказів тощо.

Відповідно до абзацу 2 частини третьої статті 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

Разом з тим, позивачем не надано суду будь-яких доказів спричинення йому моральної шкоди, також не обґрунтовано її розміру та причинно-наслідкового зв`язку, у зв`язку з чим вимога позивача про стягнення з ПрАТ АК «Київводоканал» моральної шкоди задоволенню не підлягає.

Згідно із статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», третя особа - ОСОБА_2 , про захист прав споживачів, в повному обсязі.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 2, 4, 12, 13, 15, 76 78, 81, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», третя особа - ОСОБА_2 , про захист прав споживачів - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повне рішення суду виготовлено 23 травня 2022 року.

Суддя О.О. Хромова