Справа № 755/3560/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" травня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді - Гаврилової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про звільнення майна з-під арешту, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про звільнення майна з-під арешту.

Згідно позовних вимог представник позивач просить суд звільнити з-під арешту нерухоме майно, яке належить АТ «Укрсоцбанк» (правонаступник АТ «Альфа-Банк»), а саме: квартиру АДРЕСА_1 , що накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер:42724682, виданий 31 березня 2014, видавник: ВДВС Дніпровського РУЮ у

м. Києві (Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві).

Вимоги позову обґрунтовані тим, що з 15 жовтня 2019 року, внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк», правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є АТ «Альфа-Банк». Між АКБСР «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 був укладений договір №032/29-378К. Також, між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 укладено Іпотечний договір, відповідно до якого, на забезпечення виконання основного зобов`язання, іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме квартиру загальною площею 43,5 кв.м, житловою площею 26,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У зв`язку з неможливістю виконання умов за кредитним договором та значної заборгованості ОСОБА_1 , позивач був змушений розпочати процедуру стягнення на іпотечне майно. 27 квітня 2019 року право власності на майно було зареєстровано за АТ «Укрсоцбанк». Однак позивачу стало відомо, що реалізувати майно на даний час неможливо, оскільки постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на йог відчуження, серія та номер: 42724682, виданий 31 березня 2014 року, видавник: ВДВС Дніпровського РУЮ у м.Києві Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві накладено арешт на нерухоме майно відповідача та заборона на його відчуження. Позивач вважає, що внаслідок винесення вищезазначеної постанови про арешт, порушені права позивача як власника відповідного майна.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 22 квітня 2020 року відкрито провадження в даній цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. (а.с.97-99)

Позивачем копія вказаної ухвали суду отримана 11 серпня 2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідачами копії ухвали суду про відкриття провадження з копіями позовної заяви та доданими документами отримані 25 травня 2020 року, третьою особою -

26 травня 2020 року, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву.

Третя особа пояснень до суду не направила.

Таким чином, суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику в судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, які на них ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов наступного висновку.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст.81 ЦПК України також визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 19 грудня 2019 року (справа №755/13787/19) позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» м. Києва Алієва Гусейн Азіз Огли, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання рішення про реєстрацію права власності незаконним та зобов`язати вчинити дії - задоволено частково.

Рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» Алієва Гусейна Азіз огли про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 46685698 від 27.04.2019 року, на підставі якого було внесено запис про реєстрацію права власності на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» - визнано незаконним та скасовано.

Скасовано реєстраційний запис державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» Алієва Гусейна Азіз огли ОСОБА_4 про право власності № 31381294 від 27.04.2019 р. Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», , на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

В іншій частині позову - відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 вересня 2020 року рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 19 грудня 2019 року залишено без змін.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 19 грудня 2019 року встановлено:

«20 вересня 2007 року між Акціонерно - комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 був укладений Договір кредиту №032/29-378К на суму 80000,00 доларів США зі сплатою 13,5% річних з терміном остаточного погашення Кредиту не пізніше 20 вересня 2017 року. Кредит наданий на поточні потреби.

В забезпечення виконання умов договору іпотечного кредиту між Акціонерно - комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 20 вересня 2007 року був укладений іпотечний договір №032/06-110і предметом якого стала квартира АДРЕСА_1 .

Як вбачається зі змісту наявної в матеріалах справи Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, 27.04.2019 року державний реєстратор

КП «Світоч» Алієв Гусейн Азіз Огли на Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 46685698 від 27.04.2019 року здійснив державну реєстрацію права приватної власності ПАТ «Укрсоцбанк» на квартиру АДРЕСА_1 .»

Протоколом №4/2019 позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» від 15 жовтня 2019 року, серед іншого, затверджено передавальний акт (а.с.28-32).

Рішенням №5/2019 єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» від 15 жовтня 2019 року затверджено передавальний акт, визначено, що правонаступництво щодо всього майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк», які зазначені у передавальному акті, виникає у

АТ «Альфа-Банк» з дати, визначеної у передавальному акті, а саме - з 15 жовтня

2019 року (а.с.33) .

Як убачається з передавального акту на 11 жовтня 2019 року, внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк» правонаступником усього його майна, майнових прав та обов`язків за цим актом є АТ «Альфа-Банк». Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження цього передавального акту загальними зборами акціонерів

АТ «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк», а саме - з 15 жовтня 2019 року (а.с. 90-93).

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань АТ «Альфа-Банк» є правонаступником

АТ «Укрсоцбанк».

Як убачається з наявної в матеріалах справи Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, 13.11.2014 року державний реєстратор Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м.Києві

Томащук О.Д. здійснила державну реєстрацію обтяження: арешт нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 , на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 42724682, виданий 31.03.2014, видавник: ВДВС Дніпровського РУЮ у м.Києві (а.с.18-20).

Предметом спору в даній справі є захист прав позивача, як власника майна - квартири АДРЕСА_1 , шляхом звільнення вказаного майна з-під арешту, накладеного постановою ВДВС Дніпровського РУЮ у м.Києві про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 31 березня 2014 року.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст. 5 ЦПК України).

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Отже, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу), і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. При цьому для отримання судового захисту необхідно довести законність цих прав у суді.

В пункті 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року за № 14, роз`яснено, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси, то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.

Право власності може бути припинене в інших випадках, встановлених законом (ч.2 ст.346 ЦК України).

При розгляді даної справи судом встановлено що рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 19 грудня 2019 року рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» Алієва Гусейна Азіз огли про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 46685698 від 27.04.2019 року, на підставі якого було внесено запис про реєстрацію права власності на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» - визнано незаконним та скасовано.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність визначених законом підстав для задоволення позову Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції

(м. Київ), про звільнення майна з-під арешту, внаслідок відсутності порушення прав позивача.

Оскільки судом ухвалене рішення про відмову у задоволенні позову, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд відносить судові витрати по сплаті судового збору за рахунок позивача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 316, 317, 319, 321, 325, 328, 346, 391 ЦК України, статтями 2, 10, 12, 13, 76-82, 89, 141, 247, 258, 259, 263-265, 274, 275, 279, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволені позову Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (, місцезнаходження: 03150, м.Київ, вул. Велика Васильківська, 100) до ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 ), третя особа - Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (місцезнаходження: 02094, м.Київ, вул. Євгена Сверстюка, будинок 15), про звільнення майна з-під арешту - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: