Справа № 754/1934/22
У Х В А Л А

Іменем України

19 травня 2022 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Микитюк А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_1 поданої представником - адвокатом Целіковим В.В. про поновлення строку та видачу виконавчого листа, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 , в особі свого представника - представника ОСОБА_2 , звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із заявою про поновлення строку та видачу виконавчого листа, по справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання таким, що втратив право користування житловою площею, зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Деснянська райдержадміністрація м. Києва про вселення та зміну умов договору житлового найму. Вимоги заяви мотивовані тим, що заявник не звертався до суду з заявою про отримання виконавчого листа по справі №2-295, оскільки з 2010 року знаходиться в процесі постійної реабілітації в зв`язку з отриманою останнім в дитинстві невиліковної трамви у вигляді ураження шийного відділу хребта С5, що призвала до фізичної нерухомості та фактично прикувало ОСОБА_1 до ліжка. Починаючи з 2010 року ОСОБА_1 проходить курс реабілітації в санаторії, який на даний час надав останньому можливість за для пересування в інвалідному кріслі та мізерну можливість мінімального обслуговування власних життєвих потреб, що саме й стало поважною причиною пропуску строку для пред`явлення виконавчого листа.

Представник заявника - адвокат Целіков В.В. 19.05.2021 до суду повторно не з`явився, надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки адвокат не може бути присутнім в судовому засіданні у зв`язку з захистом інтересів особи на засіданні комісії в Службі у справах дітей м.Бориспіль, однак належних доказів на підтвердження представлення інтересів особи та зайнятості представника, суду не надано.

Частиною першою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У рішенні від 07.07.1989 по справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», в якому Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що з правом особи на справедливий та публічний розгляд його справи впродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, а також вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

В широкому сенсі забезпечення добросовісної поведінки учасників справи - це питання доступу до правосуддя.

ОСОБА_4 та ОСОБА_4 у судове засідання не з`явились, про розгляд справи сповіщені належним чином, в ході розгляду справи надали заперечення, зі змісту яких просять відмовити в задоволенні заяви, посилаючись, зокрема, на те, що строк пред`явлення виконавчих документів давно сплив, при цьому стороною заявника не доведено виключних непереборних обставин, що заважали йому вчасно отримати виконавчий лист та пред`явити його до виконання.

За таких обставин, суд дійшов висновку про розгляд поданої заяви у відсутності нез`явивщихся осіб, що не суперечить вимогам законодавства.

Дослідивши подану заяву з долученими доказами, письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що дана заява не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 21.01.2010 в задоволені позову ОСОБА_4 , ОСОБА_4 про визнання таким, що втратив право користування житловою площею відмовлено, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 14.04.2010 апеляційну скаргу ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 задоволено частково, Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.01.2010 скасовано в частині задоволення в повному обсязі зустрічного позову, а саме: вселено ОСОБА_1 до квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до статті 12 Закону України «Про виконавче провадження», виконавчі документи можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох років, крім посвідчень комісій по трудових спорах та виконавчих документів, за якими стягувачем є держава або державний орган, які можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох місяців. Стягувач, який пропустив строк пред`явлення виконавчого документа до виконання, має право звернутися із заявою про поновлення такого строку до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Згідно із частиною 4 статті 12 Закону України «Про виконавче провадження», строки пред`явлення виконавчого документа до виконання перериваються у разі: 1) пред`явлення виконавчого документа до виконання; 2) надання судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, відстрочки або розстрочки виконання рішення.

Приймаючи до уваги вищенаведену норму закону строк пред`явлення виконавчого листа до виконання може бути поновлений лише у разі визнання судом поважними причин його пропуску.

В обґрунтування вимоги про поновлення пропущеного строку заявник посилається на те, що починаючи з 2010 року постійно знаходиться в процесі реабілітації, а саме перебуває в санаторії на лікуванні.

Відповідно до ч.1 ст. 433 ЦПК України у разі пропуску строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання з причин, визнаних судом поважними, пропущений строк може бути поновлено.

Суд, вирішуючи питання про поновлення строку, має винести обґрунтоване рішення щодо поважності причин пропуску строку.

Однак, з урахуванням письмових доказів наданих заявником, та досліджених письмовихматеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , інтереси якого в судових інстанціях, з метою захисту порушених прав, представляли - ОСОБА_6 та помічник прокурора Деснянського району м.Києва - Холявінська І.В., навіть не намагався з 2010 року по 2022 рік отримати самостійно або через своїх представників оригінал виконавчого листа для пред`явлення його до виконання, що суд розцінює, як відсутність заінтересованості у сторони заявника протягом тривалого часу, а саме понад десять років, у виконанні рішення суду.

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Устименко проти України», якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип правової визначеності, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

За таких обставин, суд позбавлений можливості дійти обгрунтованого висновку щодо визнання поважною причину пропуску строку для пред`явлення виконавчого листа до виконання по даній справі, оскільки не надано доказів, які суд міг би покласти в основу задоволення вказаної заяви, згідно із приписами статей 76-81 ЦПК України, а саме по собі перебування особи на реабілітаційному лікуванні не обгрунтовує поважність пропущення таких строків у термін понад 10 років, а відтак суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 433 ЦПК України, Законом України "Про виконавче провадження", -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 поданої представником - адвокатом Целіковим В.В. про поновлення строку та видачу виконавчого листа - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 25.05.2022.

Суддя: