провадження 2/201/958/2022
УХВАЛА

24 травня 2022 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

в складі: головуючого

судді Антонюка О.А.

з секретарем Храмцевич Т.С.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Дніпро клопотання про залучення особи до участі в справі по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича і ОСОБА_2 , треті особи Державне підприємство «СЕТАМ», ОСОБА_3 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна і ОСОБА_4 про визнання дій протиправними, скасування постанови приватного виконавця, визнання недійсним акту про проведення електронних торгів, свідоцтва про придбання нерухомого майна та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 10 листопада 2021 року звернувся до суду з позовом до відповідачів приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка О.С. і ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, скасування постанови приватного виконавця, визнання недійсним акту про проведення електронних торгів, свідоцтва про придбання нерухомого майна та витребування майна, позовні вимоги не змінювалися, не доповнювалися і не уточнювалися. Справа по суті не слухалася, виносилися ухвали, розглядаються клопотання, спір по суті не вирішено.

В засідання від ОСОБА_4 надійшла заява про залучення її до участі в справі в якості третьої особи з самостійними вимогами, ухвалою суду заява була задоволена.

В лютому 2022 року сторона позивача заявила клопотання про виключення з справи ДП «Сетам» як третьої особи та залучення її в якості співвідповідача.

З`ясувавши думку учасників судового засідання, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. В якості підстави такої заміни процесуального статусу ДП «Сетам» заявник вказує помилковість зазначення такого в самому позові, однак серед позовних вимог немає вимог до ДП «Сетам»; позивач заявив вимоги саме до вказаних ним в позові відповідачів і вказав конкретні треті особи, які мають безпосереднє відношення до спірного питання і предмету спору, заявлена особа (ДП «Сетам») має опосередковане відношення до спору сторін і вони (сторони) не позбавлені можливості заявити свої самостійні вимоги в іншому провадженні або позові, в них може бути предмет спору і коло доказів іншими, правовідношення охоплювати права та обов`язки інших сторін, а не заявника; вимоги заявлені саме стосовно певної конкретної обставини та предмету і сторони та учасники спору вже визначені; з огляду на це права вказаних осіб в цьому судовому засіданні не можуть бути охоплені вимогами позову і предметом спору (а сторони і треті особи повинні бути пов`язані саме предметом спору і позовом саме цього позивача), а отже і підстав для притягнення вказаної особи до участі в розгляді цієї справи в іншій якості немає.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Ця справа може бути пов`язана з іншими питаннями і спорами сторін, іншими правовідносинами чи справами в цьому чи іншому суді, але це не означає їх залучення до участі в справі та/або об`єднання в одне провадження. Позивач не позбавлений права залишити цей позов без розгляду, визначитися з вимогами і правовідносинами, колом осіб і доказами та інш. і заявити в передбаченому законом порядку позов з урахуванням всіх умов, правил підсудності і правовідносин їх спору стосовно предмету спору, а не перекладати на суд вирішувати його процесуальні і позапроцесуальні питання (зміна сторони, залучення осіб, витребування документів, накладення арешту, тривалості розгляду через оскарження і інш.), що породжує тяганину.

Поставлене питання не тягне за собою обов`язок залучення вказаної особи для участі в розгляді справі в іншій процесуальній якості, вимоги (конкретні чи опосередковані) до вказаної особи не заявлені, відносини сторін урегульовані законом, з огляду на заявлене клопотання, предмет спору, докази, об`єкти дослідження і інш. різні, переконливих і основаних на законі доказів на підтвердження вказаних клопотань суду не надано, в справі достатньо матеріалів, що свідчать про можливість та необхідність участі в розгляді справи саме сторін та вже залучених осіб.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

При цьому суд звертає увагу на вимоги статті 121 ЦПК України про те, що справа має бути розглянута судом протягом розумного строку; не може бути залишене поза увагою положення статті 6 Конвенції, якими передбачено, що судові процедури при розгляді справи повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк, а також те, що в цивільному судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи.

У рішенні від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» викладено висновок Європейського суду з прав людини про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом із тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження.

При таких обставинах суд вважає, що клопотання не ґрунтується на вимогах закону, тому в його задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43, 48 - 54, 182, 200, 222, 258-261, 352-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Представнику позивача в задоволенні клопотання про виключення з числа третіх осіб Державне підприємство «Сетам» та залучення цього ДП «Сетам» в якості співвідповідача відмовити.

Ухвала набрала законної сили 24 травня 2022 року і оскарженню не підлягає.

Суддя