Постанова

Іменем України

18 травня 2022 року

м. Київ

справа № 658/586/21

провадження № 61-8446св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: прокурор Херсонської області Калюга Володимир Олександрович, заступник начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області Вербицький Микола Леонідович, прокурор Каховської місцевої прокуратури Капустін Максим Вячеславович, тимчасово виконуючий обов`язки заступника начальника слідчого відділення Каховського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області Добродій Данило Анатолійович,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 19 лютого 2021 року у складі судді Под`ячевої І. Д.

та постанову Херсонського апеляційного суду від 08 квітня 2021 року у складі колегії суддів: Приходько Л. А., Базіль Л. В., Бездрабко В. О.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до прокурора Херсонської області Калюги В. О., заступника начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області (далі - ГУ НП в Херсонській області) Вербицького М. Л., прокурора Каховської місцевої прокуратури Капустіна М. В.,

т.в.о. заступника начальника слідчого відділення Каховського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області (далі - СВ Каховського ВП ГУ НП в Херсонській області) Добродія Д. А., в якому просив зобов`язати відповідачів надати йому всі копії матеріалів кримінального провадження від 29 вересня 2015 року № 0001236 та стягнути з них солідарно моральну шкоду на його користь.

Короткий зміст прийнятих у справі судових рішень

Ухвалою Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 19 лютого 2021 року, залишеною без змін постановою Херсонського апеляційного суду

від 08 квітня 2021 року, відмовлено у відкритті провадження у справі.

Роз`яснено позивачеві право звернутися з відповідним позовом у порядку адміністративного судочинства.

Відмовляючи у відкриття провадження, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов висновку, що відповідачі є суб`єктами владних повноважень, тому спірні правовідносини регулюються Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

У разі незгоди з діями або бездіяльністю посадових осіб правоохоронних органів, вчинених поза межами досудового розслідування кримінального провадження, позивач має право звернутись до адміністративного суду

на підставі Закону України «Про звернення громадян», у тому числі з вимогами щодо відшкодування моральної шкоди.

Аргументи учасників справи

Короткий зміст касаційної скарги та її узагальнені доводи

У травні 2021 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу,

в якій просить скасувати ухвалу Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 19 лютого 2021 року і постанову Херсонського апеляційного суду

від 08 квітня 2021 року та ухвалити рішення про задоволення його скарги.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 посилається на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Зазначає про помилковість висновку судів щодо виникнення спору публічно-правового характеру, який має розглядатись у порядку адміністративного судочинства, адже він не звертався до суду на підставі Закону України «Про звернення громадян», а ставив питання про відшкодування йому моральної шкоди, завданої неправомірними діями органів досудового слідства

та прокуратури.

Вважає, що немає висновку Верховного Суду щодо предметної підсудності розгляду спору в разі подання позову про бездіяльність органів досудового слідства при вирішенні питання щодо надання потерпілому копій матеріалів кримінального провадження після його закриття та відшкодування моральної шкоди.

Доводи інших учасників справи

У відзиві на касаційну скаргу прокурор Каховського відділу Каховської окружної прокуратури просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Обґрунтовуючи свою позицію, посилається на те, що ухвалою слідчого судді

від 24 грудня 2020 року у справі № 658/342/18 відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_1 , поданою на підставі статей 303-308 КПК України, на бездіяльність посадових осіб органів поліції та прокуратури щодо надання копій матеріалів кримінального провадження

№ 0001236. Суд першої інстанції у справі № 658/342/18 дійшов висновку про те, що немає підстав для відкриття провадження за скаргою ОСОБА_1 , оскільки кримінальне провадження № 0001236, відкрите 26 вересня 2015 року, станом на дату звернення ОСОБА_1

з клопотаннями до посадових осіб ГУ НП в Херсонській області, Прокуратури Херсонської області та слідчого судді зі скаргою закрито, тобто не знаходиться на стадії досудового розслідування, а здійснення контролю на стадії досудового розслідування закінчується після закриття кримінального провадження.

Вважає, що заяви ОСОБА_1 повинні розглядатись як звернення громадян з дотриманням вимог Закону України «Про звернення громадян», що свідчить про виникнення між сторонами публічно-правових відносин, які підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Також вказує, що вимоги про відшкодування моральної шкоди ОСОБА_1 не довів.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 17 червня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано справу з Каховського міськрайонного суду Херсонської області.

Ухвалою Верховного Суду від 19 жовтня 2021 року справу призначено

до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в складі колегії з п`яти суддів.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суд встановив, що постановою т.в.о. начальника СВ Каховського ВП ГУНП України в Херсонській області Добродія Д. А. від 30 червня 2020 року кримінальне провадження № 0001236 від 29 вересня 2015 року

за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 342, частиною другою статті 345 Кримінального кодексу України (далі -

КК України), закрито, справа не перебуває на стадії досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 05 серпня 2020 року залишено без задоволення скаргу ОСОБА_1

на постанову т.в.о. начальника СВ Каховського ВП ГУНП України в Херсонській області Добродія Д. А.

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду від 31 серпня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 05 серпня 2020 року - без змін (справа № 658/342/18). Ухвалою Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 21 вересня 2020 року відмовлено

у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 через те, що вказані судові рішення не є предметом касаційного оскарження.

Ухвалами слідчого судді Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 24 грудня 2020 року та від 08 лютого 2021 року відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії посадовими особами органів поліції та прокуратури у кримінальному провадженні № 0001236. Відмовляючи у відкритті провадження, слідчий суддя виходив з того, що скарга подана щодо питань, оскарження яких не передбачено статтею 303 КПК України, та після закриття провадження

у справі (справа № 658/342/18).

17 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до прокурора Херсонської області Калюги В. О., заступника начальника ГУ НП в Херсонській області Вербицького М. Л., прокурора Каховської місцевої прокуратури Капустіна М. В., т.в.о. заступника начальника СВ Каховського ВП ГУНП в Херсонській області Добродія Д. А., в якій просив зобов`язати відповідачів надати йому копії матеріалів кримінального провадження № 0001235 від 29 вересня 2015 року та стягнути з відповідачів моральну шкоду.

Позовну заяву обґрунтовував тим, що він є потерпілим у кримінальному провадженні № 0001235, це провадження закрите, слідчий суддя відмовив у відкритті провадження за його скаргою, поданою відповідно

до статті 303 КПК України, з вимогами надати матеріали кримінального провадження на ознайомлення, з огляду на це позивач вважав свої права порушеними через бездіяльність відповідачів і просив не лише зобов`язати надати йому доступ до матеріалів кримінального провадження, але

й відшкодувати моральну шкоду, завдану бездіяльністю цих посадових осіб.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частинами першою, другою статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) завданням цивільного судочинства

є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої статті 389 ЦПК України, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Перевіривши доводи касаційної скарги, а також матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню

з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Спірним у цій справі є питання визначення предметної юрисдикції спору

за позовом особи, визнаної потерпілим у кримінальному провадженні, у разі, коли провадження у кримінальній справі закрите, про визнання неправомірною бездіяльності органів досудового розслідування та прокуратури через ненадання цій особі для ознайомлення матеріалів закритого досудового кримінального провадження.

Вирішуючи питання щодо предметної юрисдикції вказаного спору, Верховний Суд виходить з такого.

Статтею 124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Однак, це не означає, що правопорядок в Україні допускає можливість звертатися з будь-якими позовами (позовними вимогами) до будь-якого суду, адже порядок здійснення судочинства відповідно до статті 92 Конституції України визначається виключно Законами України, тому право на звернення до суду фізичні та юридичні особи мають здійснювати у порядку та спосіб, визначений законами з питань судочинства.

Згідно зі статтею 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої

та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних і юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства, якими є цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Повноваження загальних судів щодо розгляду справ цивільної юрисдикції, порядок звернення до суду і порядок здійснення цивільного судочинства визначаються ЦПК України.

У статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється

в порядку іншого судочинства.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить суд зобов`язати відповідачів надати йому як потерпілому всі копії матеріалів кримінального провадження

від 29 вересня 2015 року № 0001236.

Відповідно до статті 1 Кримінально-процесуального кодексу України (далі - КПК України,) призначенням цього Кодексу є визначення порядку провадження

у кримінальних справах.

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження

є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з пунктом 10 частини першої статті 3 КПК України кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії

у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

У параграфі 1 глави 26 розділу ІІІ КПК України встановлено порядок та умови оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.

Отже, проаналізувавши наведені норми, слід дійти висновку, що справи стосовно досудового розслідування кримінального провадження регулюються КПК України.

Водночас, у рішенні Конституційного суду України від 23 травня 2001 року

№ 6-рп/2001 зазначено, що кримінальне судочинство - це врегульований нормами КПК України порядок діяльності органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду (судді) щодо порушення, розслідування, розгляду

і вирішення кримінальних справ, а також діяльність інших учасників кримінального процесу - підозрюваних, обвинувачених, підсудних, потерпілих, цивільних позивачів і відповідачів, їх представників та інших осіб з метою захисту своїх конституційних прав, свобод та законних інтересів.

За таких обставин спірні відносини, які виникли між позивачем

та відповідачами, не є такими, що виникли з цивільних правовідносин,

а повноваження прокуратури і національної поліції та їх посадових осіб під час кримінального провадження регламентовані КПК України.

Отже, з огляду на характер правовідносин, вимоги позивача не належать

до цивільної юрисдикції загального суду, оскільки не стосуються захисту його прав, свобод та інтересів у сфері цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових відносин від порушень з боку органів державної влади, а пов`язані

з бездіяльністю органів дізнання з приводу не надання копій матеріалів кримінального провадження від 29 вересня 2015 року № 0001236.

Оскарження дій суб`єкта владних повноважень стосовно провадження

у кримінальній справі розглядається судом у порядку, визначеному нормами КПК України, а тому провадження у цій справі в частині зобов`язання відповідачів надати позивачеві копії матеріалів кримінального провадження не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинно розглядатися в порядку кримінального судочинства.

Отже, правильним є висновок судів попередніх інстанцій про те, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Однак з висновком судів першої та апеляційної інстанцій про те, що публічно-правовий спір між сторонами цієї справи виник у зв`язку зі здійсненням органами прокуратури

і органами поліції владних управлінських функцій щодо розгляду клопотання ОСОБА_1 відповідно до Закону України «Про звернення громадян» колегія суддів касаційного суду погодитись не може з викладених вище мотивів.

Близькі за змістом висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 456/544/18 (провадження № 14-466цс18).

У цій справі однією з вимог є відшкодування позивачеві, визнаному потерпілим

у кримінальному провадженні, моральної шкоди, завданої неправомірною бездіяльністю відповідачів: посадових осіб органів прокуратури та досудового слідства під час кримінального провадження.

Відповідно до статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду

за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно зі статтею 1176 ЦК України шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише

у випадках незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

За відсутності умов для застосування частини першої статті 1176 ЦК України,

в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто на основі загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 ЦК України).

Відповідно до статті 1174 ЦК України відшкодовується шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень.

Ураховуючи викладене, питання щодо відшкодування ОСОБА_1 моральної шкоди підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства, отже помилковим є висновок судів першої й апеляційної інстанцій про відмову у відкритті провадження у справі в цій частині.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини першої статті 412 ЦПК України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.

Згідно з частиною шостою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції

та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне змінити прийняті

у справі ухвалу суду першої інстанції та постанову апеляційного суду в частині вимог про зобов`язання відповідачів надати позивачеві копії матеріалів кримінального провадження, виклавши їх мотивувальні частини у редакції цієї постанови. У частині ж вимог про відшкодування моральної шкоди оскаржувані судові рішення підлягають скасуванню, а справа в цій частині - переданню

на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 412, 415, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд

у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 19 лютого

2021 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 08 квітня 2021 року

в частині позовних вимог ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії змінити, викласти їх мотивувальні частини у редакції цієї постанови.

Ухвалу Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 19 лютого

2021 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 08 квітня 2021 року

в частині позовних вимог ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди скасувати, справу в цій частині передати на новий розгляд

до суду першої інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту

її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:М. Є. Червинська С. Ю. Бурлаков А. Ю. Зайцев Є. В. Коротенко
В. М. Коротун