ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 546/1239/19 Номер провадження 22-ц/814/510/22Головуючий у 1-й інстанції Зіненко Ю.В. Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,

суддів Одринської Т.В., Панченка О.О.,

за участю секретаря Владімірова Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року (повний текст рішення складено 04 листопада 2021 року) по справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Решетилівської міської ради Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 про скасування державного акту на землю, припинення права власності та визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні,

В С Т А Н О В И В :

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовної заяви

У листопаді 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Решетилівської міської ради Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 про скасування державного акту на землю, припинення права власності та визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні.

Позов обґрунтований тим, що 15 листопада 2012 року набрало законної сили рішення про перерозподіл спадщини після смерті ОСОБА_3 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в рівних частках. Рішенням Решетилівського районного суду Полтавської області від 22 вересня 2015 року проведено реальний розподіл житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . На підставі зазначених вище рішень позивачем зареєстроване її право на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами. Однак земельну ділянку, на якій розташоване вказане вище домоволодіння, було приватизовано ОСОБА_1 на підставі рішення Решетилівської селищної ради та видано Державний акт на право власності на земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Цим рішенням були порушені права позивача щодо володіння та користування її частиною домоволодіння, оскільки ОСОБА_1 відмовляється від перерозподілу земельної ділянки пропорційно до часток права власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами та чинить перешкоди у користуванні земельною ділянкою. У зв`язку із зазначеними обставинами позивачка зверталася до суду із позовом про скасування державного акта на землю та визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні, однак їй було відмовлено у задоволенні позовної заяви, оскільки позов було пред`явлено до неналежного відповідача.

У позовній заяві та після уточнення позовних вимог ОСОБА_2 прохала суд скасувати Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №958251, виданий 10 травня 2010 року на ім`я ОСОБА_1 , площею 0,1500 га, кадастровий номер :30:001:0484, за адресою: АДРЕСА_1 ; припинити право власності та скасувати державну реєстрацію земельної ділянки, кадастровий номер :30:001:0484, площею 0,1500 га за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за ОСОБА_1 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №958251; визнати за ОСОБА_2 пропорційно до частки права власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, право власності на Ѕ частину земельної ділянки загальною площею 0,1500 га, яка призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, за адресою: АДРЕСА_1 , без зміни її цільового призначення.

Короткий зміст судових рішень суду першої інстанції

Ухвалою Решетилівського районного суду Полтавської області від 28 жовтня 2021 року у задоволенні клопотання представника третьої особи ОСОБА_1 ОСОБА_4 про закриття провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Решетилівської міської ради Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 про скасування державного акту на землю, припинення права власності та визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні відмовлено.

Рішенням Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року уточнений позов ОСОБА_2 до Решетилівської міської ради Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_1 про скасування державного акту на землю та визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні задоволено.

Скасовано Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №958251, виданий 10 травня 2010 року на ім`я ОСОБА_1 , площею 0,1500 га, кадастровий номер :30:001:0484, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Припинено право власності та скасовано державну реєстрацію земельної ділянки площею 0,1500 га, кадастровий номер :30:001:0484, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за ОСОБА_1 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №958251.

Визнано за ОСОБА_2 пропорційно до частки права власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, право власності на Ѕ частину земельної ділянки загальною площею 0,1500 га, яка призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд, та розташована за адресою: АДРЕСА_1 , без зміни її цільового призначення.

Стягнуто із Решетилівської міської ради Полтавської області на користь ОСОБА_2 судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 2305,20 грн.

У задоволенні уточненого позову ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області відмовлено.

Додатковим рішенням Решетилівського районного суду Полтавської області від 18 листопада 2021 року заяву адвоката Гирі А.В., подану в інтересах позивача ОСОБА_2 , про ухвалення додаткового рішення суду у справі за уточненим позовом ОСОБА_2 до Решетилівської міської ради Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_1 про скасування державного акту на землю та визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні задоволено частково.

Стягнуто з Решетилівської міської ради Полтавської області на користь ОСОБА_2 судові витрати витрати на професійну правничу допомогу в сумі 29500,00 грн.

В іншій частині заяви про ухвалення додаткового рішення суду у справі відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Із рішенням Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року не погодився ОСОБА_1 та оскаржив його в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі особа, яка її подала прохає суд скасувати рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року та відмовити позивачу ОСОБА_2 у позові повністю.

Аргументи учасників справи

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

На думку особи, яка подала апеляційну скаргу, рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року та ухвала Решетилівського районного суду Полтавської області від 28 жовтня 2021 року суперечать закону та не ґрунтуються на доказах, наявних в матеріалах справи, а тому вважає, що вони підлягають скасуванню з підстав неправильного застосування норм матеріального та процесуального права.

Так, третьою особою вказано, що позивач не могла успадкувати Ѕ частину земельної ділянки загальною площею 0,15 га, яка призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, за адресою: АДРЕСА_1 , адже ОСОБА_3 (спадкодавець) за життя не набула на неї права власності, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 28 лютого 2013 року.

Також ОСОБА_2 не надала до суду жодного доказу порушення її прав щодо спірної земельної ділянки відповідачами.

Натомість скаржник в апеляційній скарзі наполягає, що позивачем було пропущено строк позовної давності, що є окремою підставою для відмови у задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 , адже остання про порушення її прав достеменно дізналася не пізніше 16 березня 2012 року.

Щодо відзиву на апеляційну скаргу

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Відповідно до частини третьої статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Щодо явки та позиції учасників справи в суді апеляційної інстанції

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Гиря А.В. під час судового засідання в суді апеляційної інстанції проти вимог апеляційної скарги заперечувала та прохала рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року залишити без змін.

Щодо клопотання про відкладення розгляду справи

18 травня 2022 року на електронну адресу Полтавського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи № 546/1239/19 на іншу дату, що обґрунтовано зайнятістю представника особи, яка подала апеляційну скаргу в іншому судовому засіданні, що відбуватиметься за його участі у Решетилівському районному суді Полтавської області.

Частиною першою статті 182 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Стаття 183 ЦПК України закріплює загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, серед яких передбачено, у тому числі, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (частина друга).

Частиною восьмою статті 43 ЦПК України передбачено, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Згідно частини другої статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Враховуючи, що дане клопотання було подано заявником на електронну пошту Полтавського апеляційного суду та не було підписано останнім електронним цифровим підписом, про що свідчить відсутність підтвердження вчинення відповідних дій скаржником, то колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення даної процесуальної заяви та відкладення розгляду справи на іншу дату.

Між іншим, особою, яка подала клопотання про відкладення розгляду справи, дане клопотання мотивовано тим, що представник скаржника не має можливості прибути у судове засідання у зв`язку із його участю у розгляді іншої справи в Решетилівському районному суді Полтавської області. Однак заявником будь-яких доказів щодо зайнятості його представника до суду апеляційної інстанції не було подано, що в свою чергу позбавляє можливості суд встановити дійсні обставини неможливості прибуття до суду останнього.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.

Встановлені обставини справи

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 16 жовтня 2012 року (№2/1626/264/12), яке набрало законної сили 15 листопада 2012 року, було здійснено перерозподіл спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 у рівних частках шляхом внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданих державним нотаріусом Решетилівської державної нотаріальної контори Дмитренку М.Б.: від 27 серпня 2008 року, зареєстрованого в реєстрі за № 3905; від 23 листопада 2008 року, зареєстрованого в реєстрі за № 5116; від 23 листопада 2008 року, зареєстрованого в реєстрі за № 5117 (т.1, а.с. 210 - 212).

ОСОБА_5 28 лютого 2013 року державним нотаріусом Решетилівської державної нотаріально контори Кириченко Т.М. було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, після смерті ОСОБА_3 , на Ѕ частку житлового будинку АДРЕСА_1 . Власником іншої частини даного житлового будинку є ОСОБА_1 (т.1, а.с. 208).

Право власності позивачки на Ѕ частку житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 також підтверджується витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (т.1, а.с. 208 звор. 209).

Як вбачається з копії свідоцтва про шлюб, виданого 07 грудня 2018 року Решетилівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Полтавській області, серії НОМЕР_1 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 07 грудня 2018 року уклали шлюб, прізвище дружини після шлюбу « ОСОБА_7 » (т.1, а.с.11).

Відповідно до витягу з рішення вісімнадцятої сесії п`ятого скликання Решетилівської селищної ради Полтавської області від 24 жовтня 2008 року «Про розгляд заяв та клопотань щодо надання земельних ділянок», ОСОБА_1 було надано земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд розміром 0,1255 га в АДРЕСА_1 (т.1, а.с.64).

Відповідно до витягу з рішення дев`ятнадцятої сесії п`ятого скликання Решетилівської селищної ради Полтавської області від 11 грудня 2008 року «Про розгляд заяв та клопотань щодо передачі землі в приватну власність», ОСОБА_1 було передано в приватну власність земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд розміром 0,15 га в АДРЕСА_1 (т.1, а.с.65).

Як вбачається із рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 22 вересня 2015 року у справі № 546/428/14-ц, яке набрало законної сили, земельна ділянка, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЯИ №958251.

Також у відповідності до рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 22 вересня 2015 року у справі № 546/428/14-ц, залишеного без змін ухвалою Апеляційного суду Полтавської області від 16 листопада 2015 року, проведено розподіл житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 , між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , та виділено в натурі позивачці ОСОБА_5 та відповідачеві ОСОБА_1 по Ѕ частині вказаного житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами. В цьому ж рішенні у задоволенні позову ОСОБА_5 про встановлення порядку користування земельною ділянкою, призначеною для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд було відмовлено, оскільки в ході розгляду цієї справи було встановлено, що зазначена вище земельна ділянка перебуває у власності відповідача ОСОБА_1 (т.1, а.с. 195-197, звор. а.с. 197 199).

Відповідно до частин першої, четвертої статті 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_1 володіють по Ѕ частки житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 . Проте земельна ділянка, яка призначена для будівництва та обслуговування даного житлового будинку, господарських будівель і споруд перебуває у власності ОСОБА_1 .

Позиція апеляційного суду

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з частиною першою статті 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Згідно зі статтею 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд ураховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 квітня 2019 року у справі № 362/884/16-ц (провадження № 61-346св19) та від 24 квітня 2019 року у справі № 758/3921/15-ц (провадження № 61-20439св18) зроблено висновок, що «належними відповідачами у справах про визнання недійсними актів про право власності на земельну ділянку є особа, якій видано державний акт про право власності на відповідну земельну ділянку та орган місцевого самоврядування чи орган виконавчої влади, що прийняв рішення про його видачу».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Вищевказані правові позиції також узгоджуються із практикою Верховного Суду, висловленою останнім у постанові від 26 травня 2021 року по справі №607/2263/16, у постанові від 24 лютого 2021 року по справі № 581/478/18, у постанові від 16 вересня 2020 року по справі № 683/315/18.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить аналіз практики Європейського суду з прав людини, найчастіше втручання у право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді - органів судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як стаття 1 Першого Протоколу забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів. Втручання має бути законним, тобто здійснено на підставі закону. При цьому під «законом» Конвенція розуміє нормативний акт, що має бути «доступним» (accessible) та «передбачуваним» (forseable). Також закон має відповідати всім вимогам нормативного акта. «Доступність закону» означає наявність доступу та знань щодо цього закону в суспільстві та у осіб. «Передбачуваність» означає можливість передбачити певні дії або наслідки, що можуть виникнути в зв`язку із застосуванням закону.

Позивачем заявлено вимогу про фактичне позбавлення ОСОБА_1 права власності на земельну ділянку, однак ОСОБА_1 не був залучений до участі у справі, як відповідач. Суд першої інстанції не роз`яснив позивачу та її представнику наслідки не залучення до участі у справі як відповідача ОСОБА_1 , який у разі задоволення позовних вимог позбавляється права власності на земельну ділянку, а задовольнивши позовні вимоги, які були заявлені тільки до Решетилівської міської ради Полтавської області, та позбавивши ОСОБА_1 права власності на земельну ділянку, суд порушив принципи змагальності та рівності сторін, які є елементами права на справедливий судовий розгляд.

Враховуючи, що у справі, яка переглядається, порушується питання про скасування Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №958251, виданого на підставі рішення Решетилівської селищної ради Полтавської області на ім`я ОСОБА_1 , позивач до останнього позовних вимог не пред`явила, клопотання про залучення його до участі в справі як співвідповідача не заявила, то в задоволенні вказаної позовної вимоги слід відмовити з підстав неналежного складу співвідповідачів.

Що ж стосується інших позовних вимог, то вони також не підлягають задоволенню, адже є похідними від вирішення вимоги про скасування державного акта на право власності на земельну ділянку.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Як вбачається з частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Повноваження суду апеляційної інстанції визначено статтею 374 ЦПК України, згідно пункту другого частини першої якої за результатами розгляду апеляційної скарги апеляційний суд має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення згідно пункту 4 частини першої статті 376 ЦПК України є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи, що суд першої інстанції при ухваленні рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року допустив порушення норм процесуального права, то оскаржуване рішення в частині задоволених позовних вимог та розподілу судового зборуслід скасувати, відмовивши у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Решетилівської міської ради Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 про скасування державного акту на землю, припинення права власностіта визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні.

В іншій частині рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року слід залишити без змін.

Щодо додаткового рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 18 листопада 2021 року

З матеріалів справи вбачається, що 18 листопада 2021 року Решетилівським районним судом Полтавської області було прийнято додаткове рішення, яким заяву адвоката Гирі А.В., подану в інтересах позивача ОСОБА_2 , про ухвалення додаткового рішення суду у справі за уточненим позовом ОСОБА_2 до Решетилівської міської ради Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_1 про скасування державного акту на землю та визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні задоволено частково, а саме стягнуто з Решетилівської міської ради Полтавської області на користь ОСОБА_2 судові витрати витрати на професійну правничу допомогу в сумі 29500,00 грн.

У постанові Верховного Суду від 03 червня 2020 року по справі № 552/856/18 висловлена правова позиція, відповідно до якої Пленум Верховного Суду України у пункті 20 постанови від 18 грудня 2009 року № 4 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив, що у разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу.

Враховуючи, що колегія суддів дійшла до висновку про скасування рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року, то, відповідно, вищевказане додаткове рішення суду першої інстанції також не підлягає виконанню, адже є таким, що втратило законну силу.

Щодо судових витрат в суді апеляційної інстанції

За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл витрат.

Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (частина перша статті 1 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи.

Пунктом 7 частини другої статті 7 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що до осіб з інвалідністю внаслідок війни належать також особи з інвалідністю з числа учасників бойових дій на території інших держав, які стали особами з інвалідністю внаслідок поранення, контузії, каліцтва або захворювання, пов`язаних з перебуванням у цих державах.

ОСОБА_1 є особою з інвалідністю 3 групи внаслідок війни, що підтверджується посвідченням особи з інвалідністю внаслідок війни серії А №004558, виданого 08 лютого 2019 року, а тому у силу наведеної норми законодавства він звільнений від сплати судового збору.

Згідно з частиною шостою статті 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Враховуючи те, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково (із урахування підстав скасування рішення суду, але яке скасовується в частині, якою були задоволені вимоги позивача - повністю) та він звільнений від сплати судового збору, то з ОСОБА_2 підлягає стягненню на користь держави судовий збір за подачу апеляційної скарги 3457,80 грн (768,40 грн х 3 х 150 %).

Керуючись статтями 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року в частині задоволених позовних вимог та розподілу судового збору- скасувати.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Решетилівської міської ради Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 про скасування державного акту на землю, припинення права власностіта визнання права власності на земельну ділянку пропорційно до частки права у спільному майні відмовити.

В іншій частині рішення Решетилівського районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір за подачу апеляційної скарги 3457,80 грн.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 20 травня 2022 року.

Головуючий В.П. Пікуль

Судді Т.В. Одринська

О.О. Панченко