БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/25/22
Справа № 356/404/21
Р І Ш Е Н Н Я (ЗАОЧНЕ)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.01.2022 року Березанський міський суд Київської області

у складі:головуючого судді Голік Г.К.,

за участі секретаря Бейгул Л.М.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Березань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

У С Т А Н О В И В:

10.09.2021 року позивач звернулась до Березанського міського суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,посилаючись при цьому на те ,що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 29.12.2015 року по 25.09.2019 року. Від шлюбу мають доньку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з позивачем та перебуває на її утриманні. Відповідач ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків, оскільки жодної матеріальної допомоги на утримання їх дочки не надає. Він є працездатним, отримує регулярний дохід у розмірі 25000грн., може сплачувати аліменти, а тому встановлення аліментів у твердій грошовій сумі є найбільш доцільним. Просить суд стягнути з ОСОБА_2 аліменти на її користь на утримання доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій сумі у розмірі 5000 гривень, щомісяця до досягненням дитиною повноліття .

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 04.10.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадженням з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 25).

Позивач в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про час та місце слухання справи,представник позивача подав в канцелярію суду заяву про розгляд справи у відсутності позивача,проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідно до відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області ОСОБА_2 зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 (а.с.21-24).

Відповідач в судові засідання призначені на 27.10.2021, 22.11.2021, 14.12.2021, 20.01.2022 року не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судових повісток на адресу вказаної в позовній заяві місця проживання та оголошення на офіційному веб-сайті Судово влади./а.с.38,43,55/

До суду повернулися судові повістки не отримані відповідачем, з відміткою зворотнього поштового повідомлення «адресат відсутній» (а.с.26,39,56).

Суд вважає, що відповідач ОСОБА_2 належним чином повідомлений про розгляд справи відповідно до вимог ст. 128, 131 ЦПК України.

Відповідач, належним чином повідомлений, в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності, ним не подано відзиву, зважаючи на те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, а в справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути заочно справу без відповідача на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідач у встановлений судом строк не надав до суду відзив на позовну заяву, а тому суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Сторони від шлюбу мають доньку- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до свідоцтв про народження дитини, батьком є ОСОБА_2 , мати ОСОБА_1 (а.с.10)

Шлюб між сторонами розірвано,що підтверджується рішенням Березанського міського суду Київської області від 25.09.2019 року(а.с.7-9)

Відповідно до договору оренди від 26 червня 2020 року,позивач орендує квартиру в АДРЕСА_2 .(а.с.16-17).

Відповідно до п. 1, 2 ст. 3 Конвенції про права дитини (далі Конвенція), яку було ратифіковано Постановою Верховної Ради України №789-XII( 789-12 ) від 27.02.91 та яка набула чинності для України 27 вересня 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Згідно зі ст. 18 Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Згідно зі статтями 150, 180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Частиною другою статті 182 СК України у редакції Закону України від 03 липня 2018 року № 2475-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення економічних передумов для посилення захисту права дитини на належне утримання» встановлено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред"явлення позову.

Відповідно до п.17 Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року за №1 «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» зазначено, що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів, наявність у останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина інших обставин, що мають значення.

Відповідно до ст. 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Частина 3 ст.181 Сімейного кодексу України, визначено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини(аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері ,батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду ,змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Незважаючи на те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, позивачкою не надано суду доказів того, що відповідач має можливість з урахуванням свого матеріального становища сплачувати аліменти на утримання дитини у зазначеному позивачкою розмірі.

Позивачем не надано суду доказів, щодо отримання відповідачем доходів в розмірі заявленому в позовній заяві - 25000 гривень.

З огляду на те,що аліменти мають розраховуватись на базові потреби дитини, а інші потреби є додатковими та сплачуються/стягуються окремо відповідно до ч.1 ст.185 СК України, а не враховуються в періодичні аліментні платежі, суд вважає,що позивач не надала доказів,що саме визначений нею розмір аліментів-5000 гривень щомісячно є необхідним для забезпечення гармонійного розвитку дитини, враховуючи, що обов`язок по утриманню дитини лягає на обох батьків в рівних частках.

Крім того, позивачка також за законом має обов`язок приймати участь в утриманні дитини, яка проживає з нею, так само як і батько дитини.

При цьому, відповідачем не надано суду доказів, які свідчать про наявність підстав для звільнення його від обов`язку утримувати дитину.

Відповідно до Закону Про Державний бюджет України на 2022 рік прожитковий мінімум з 1 січня 2022 року для дітей віком до 6 років становить з 1 січня 2022 року- 2100 гривень, з 1 липня 2 201 гривень, з 1 грудня 2 272 гривень;

З урахуванням фактичних обставин справи та вимог чинного законодавства щодо обов`язку обох батьків брати участь в утриманні своїх дітей до їх повноліття, якому кореспондує право дитини на належний рівень життя, достатній для її соціального розвитку, суд дійшов висновку, що вимога про стягнення аліментів на утримання дитини підлягає частковому задоволенню.

Визначаючи розмір аліментів суд враховує те, що доказів наявності обставин, які унеможливлюють виконання відповідачем обов`язку щодо утримання дитини суду не надано, а також те, що відповідачем не надано доказів наявності у нього на утриманні інших дітей, непрацездатних членів сім`ї.

Щодо розміру аліментів, то суд беручи до уваги ту обставину, що (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері , батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, що за законом обов`язок утримання неповнолітніх дітей покладається на обох батьків, прожитковий мінімум для дітей віком до 6 років , суд приходить до висновку про необхідність встановлення розміру аліментів у твердій грошовій сумі у розмірі 3000 гривень, щомісячно на дочку ОСОБА_3 з дня пред`явлення позову та досягненням нею повноліття, що буде відповідати інтересам дитини по її утриманню.

Суд вважає, що визначений розмір аліментів у твердій грошовій сумі щомісячно на дитину є достатнім, не є завищеним та не буде порушувати майнові права дитини та сторін.

Згідно ст. 430 ч.1 п.1 ЦПК України рішення про стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Оскільки рішення ухвалюється на користь позивача, а позивачі за подання позовів про стягнення аліментів звільнені від сплати судового збору на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суд відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України стягує з відповідача судовий збір в дохід держави.

керуючись ст.ст .10,12,81,82, 281,282 ЦПК України, ст.ст. 84,141,180 - 184 СК України,суд

У Х В А Л И В:

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 ( місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 3000(три тисячі) гривень, щомісячно, починаючи з 10 вересня 2021 року і до досягненням нею повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 ( місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) судовий збір на користь держави в сумі 908(дев`ятсот вісім) гривень 00 копійок.

Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць - підлягає негайному виконанню.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення в Київський апеляційний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Г. К. Голік