Справа № 749/133/22
Номер провадження 2/749/147/22
"23" травня 2022 р. м. Сновськ
Щорський районний суд Чернігівської області в складі:
головуючого-судді Чигвінцева М.С.
за участі секретаря Михалевич М.В.
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Сновськ цивільну справу № 749/133/22 за позовом ОСОБА_1 до Сновської міської ради Корюківського району Чернігівської області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватний нотаріус Корюківського районного нотаріального округу Чернігівської області Богдановська Оксана Михайлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Сновської міської ради Корюківського району Чернігівської області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватний нотаріус Корюківського районного нотаріального округу Чернігівської області Богдановська Оксана Михайлівна про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача. Після її смерті відкрилася спадщина, однак позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса у зв`язку з юридичною необізнаністю та не знав, що мати заповіла все своє майно позивачеві.
У підготовчому судовому засіданні позивач відсутній, в позові просить справу розглянути у його відсутності.
У підготовчому судовому засіданні представник Сновської міської ради відсутній, в матеріалах справи є заява відповідно до якої міська рада не заперечує проти задоволення позову (визнає позов) та просить суд розглянути справу без участі представника міської ради.
Частиною 3 статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступного.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (а.с.8), яка була матір`ю позивача ( а.с. 7). Після її смерті відкрилася спадщина, однак позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса у зв`язку з юридичною необізнаністю.
Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру № 68548009 від 15.02.2022 року встановлено, що в Спадковому реєстрі відсутня спадкова справа на ім"я ОСОБА_2 ( а.с. 12).
На день смерті ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала одна в АДРЕСА_1 ( а.с. 10).
Згідно копії заповіту від 03.10.1993 року, зареєстрованого в реєстрі № 171, ОСОБА_2 заповіла все своє майно ОСОБА_1 ( а.с. 9).
Відповідно до пунктів 4 та 5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України від 01 січня 2004 року, норми цього кодексу застосовуються до правовідносин, які виникли після набуття ним чинності, тобто з 01 січня 2004 року. Правила Книги 6 цього кодексу застосовуються до спадщини, яка відкрилась, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання цим кодексом чинності.
Згідно абзацу 3 пункту 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах по спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, у разі відкриття спадщини до 01 січня 2004 року застосуванню підлягає чинне на той час законодавство, зокрема Цивільний кодекс Української РСР, якщо строк на її прийняття закінчився до 01 січня 2004 року.
Таким чином, строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився до набуття чинності Цивільним кодексом України, а тому застосуванню підлягають норми Цивільного кодексу УРСР(1963 року), який втратив чинність з 01 січня 2004 року, але був чинним на момент відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Статтею 524 ЦК УРСР встановлено, що спадкоємство здійснюється за законом або за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.
Відповідно до положень ст.525,526 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а місцем її відкриття останнє постійне місце проживання спадкодавця.
Відповідно до положень ст. 548 ЦК УРСР, для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.
Свідченням прийняття спадщини є подача спадкоємцем до нотаріуса заяви про прийняття спадщини або фактичний вступ спадкоємця в управління та володіння спадковим майном, при цьому такі дії мають бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, тобто з дня смерті спадкодавця (ст. 549 ЦК УРСР).
Однак, в передбачений законом шестимісячний строк позивач не подав заяви про прийняття спадщини.
В свою чергу, згідно ч.1 ст. 550 ЦК УРСР, строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними.
Водночас із цим абзацом 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Аналізуючи надані докази та встановлені судом обставини, суд вважає, що зазначені позивачем обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, суд також враховує ту обставину, що інші спадкоємці після смерті спадкодавця з заявами про прийняття спадщини не звертались, спадкова справа не заводилась, а тому в межах заявлених позовних вимог до даного відповідача суд вважає за можливе продовжити строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Як вбачається з позицій Верховного Суду України, викладених в Постанові Пленуму Суду № 2 від 12.06.2009 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.
За таких обставин визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб тому є всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в наслідок чого визнання відповідачем позову слід прийняти і задовольнити позов.
Частиною першою статті 142 ЦПК України визначено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Враховуючи те, що відповідач до початку розгляду справи по суті визнав позов у повному обсязі, тому 50% судового збору слід повернути позивачу з державного бюджету.
Керуючись ст.ст. 3,10, 11, 12, 76, 80, 81, 263, 265 ЦПК України, ст. 549,550 ЦК УРСР, суд -
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на три місяці з дня набрання чинності рішенням суду.
Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (паспорт НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешканцю АДРЕСА_1 ) з державного бюджету України 50% сплаченого при подачі позовної заяви судового збору у розмірі 496,20 гривень.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його (проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його складення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду або через Щорський районний суд Чернігівської області

Суддя М.С. Чигвінцев