К И Ї В С Ь К И Й А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2022 року місто Київ

справа № 753/22331/21

апеляційне провадження № 22-ц/824/2650/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Головачова Я.В.,

суддів: Вербової І.М., Нежури В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України", подану представником Орєховим Артемом Володимировичем, на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва у складі судді Каліушка Ф.А. від 1 грудня 2021 року у справі за позовом акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів дарування та застосування наслідків недійсності правочинів,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст обставин справи

У листопаді 2021 року акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний банк України" (далі - АТ "Укрексімбанк") звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів дарування та застосування наслідків недійсності правочинів.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2021 року позовну заяву АТ "Укрексімбанк" залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків, а саме: подати уточнену позовну заяву з вірним визначенням ціни позову та документ, що підтверджує сплату ним судового збору відповідно до вимог статей 4, 6 Закону України "Про судовий збір".

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 1 грудня 2021 року позовну заяву АТ "Укрексімбанк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів дарування та застосування наслідків недійсності правочинів визнано неподаною та повернуто позивачу.

Ухвала суду мотивована тим, що позивач не виконав вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху, недоліки не усунув, а тому заява повертається позивачу.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У поданій апеляційній скарзі представник АТ "Укрексімбанк" - Орєхов А.В., посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Скаржник зазначає, що у суду не було підстав для повернення позовної заяви, оскільки ціна позову визначена відповідно до наявних у нього договорів дарування спірного нерухомого майна. Крім того, за правилами частини 2 статті 176 ЦПК України, частини 2 статті 185 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, суд мав попередньо визначити розмір недоплаченого судового збору та зазначити про це в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Відзиви на апеляційну скаргу до суду не надходили.

Позиція суду апеляційної інстанції

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали в цій частині, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Відповідно до частин 1, 3 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, наведених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як убачається з матеріалів справи, предметом позову є визнання недійсними договорів дарування та застосування наслідків недійсності правочинів шляхом відновлення становища яке існувало до його порушення, а саме повернення ОСОБА_1 права власності на житловий будинок загальною площею 239,7 кв. м. з господарськими будівлями та земельну ділянку, загальною площею 0,10 га, які розташовані по

АДРЕСА_1 .

Зазначаючи ціну позову у розмірі 200 560 грн. щодо вимог майнового характеру, позивач виходив з того, що саме така сукупна вартість спірного майна була зазначена у договорах дарування житлового будинку та земельної ділянки від 25 липня 2014 року.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2021 року позовну заяву АТ "Укрексімбанк" залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків, а саме: подати уточнену позовну заяву з вірним визначенням ціни позову та документ, що підтверджує сплату ним судового збору відповідно до вимог статей 4, 6 Закону України "Про судовий збір".

Ухвала обґрунтована тим, що позивачем визначено ціну позову, яка вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного нерухомого майна, а тому неможливо встановити відповідність доданої до позовної заяви квитанції на загальну суму 7 548 грн. 40 коп. встановленій ставці судового збору за заявленими позивачем майновими та немайновими вимогами.

Позивачем у встановлений судом строк подано заяву про усунення недоліків, де акцентував увагу суду на тому, що він позбавлений можливості провести оцінку вартості спірного нерухомого майна, оскільки його власником є третя особа. Також звернув увагу на те, що згідно положень частини 2 статті 176 ЦПК України та частини 2 статті 185 ЦПК України суд має вказати точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Постановляючи ухвалу про визнання позовної заяви неподаною та її повернення, суд першої інстанції виходив із того, що зазначені в ухвалі Дарницького районного суду міста Києва від 10 листопада 2021 року недоліки позивачем не усунуті.

Проте з таким висновком суду погодитися не можна з таких підстав.

Вимоги до оформлення позовної заяви наведені у статті 175 ЦПК України.

Так, відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява, серед іншого, повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Грошовій оцінці підлягають позови, які мають майновий характер. Грошовій оцінці не підлягають вимоги немайнового характеру (наприклад, якщо подається позов про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності такого правочину). Ціна позову визначається за правилами статті 176 ЦПК України.

Згідно пункту 9 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансовій вартості.

При цьому, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (частина 2 статті 176 ЦПК України).

З наведеної норми вбачається, що на суд покладено саме обов`язок, а не право, попередньо визначити розмір судового збору з його наступним стягненням (поверненням зайвого), якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо.

Тому, встановивши, що дана позовна заява, в тому числі, має майновий характер і залишаючи її без руху з підстави невідповідності ціни позову пред`явленим позовним вимогам, суд першої інстанції мав чітко зазначити суму судового збору, яка підлягає доплаті (оскільки позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 7 548 грн. 40 коп.) позивачем, а не обмежитись цитуванням положень Закону України "Про судовий збір".

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на судовий захист, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Таким чином, повертаючи позовну заяву у зв`язку з не усуненням недоліків, суд першої інстанції не врахував положення частини 2 статті 176 ЦПК України та частини 2 статті 185 ЦПК України, внаслідок чого допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і відповідно до частини 1 статті 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України", подану представником Орєховим Артемом Володимировичем, задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 1 грудня 2021 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Судді: