ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/362/22Головуючий по 1 інстанції
Справа №705/3153/21 Категорія: на ухвалу Єщенко О. І.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2022 рокум. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

Гончар Н.І., Сіренка Ю.В., Фетісової Т.Л.

секретар Зінченко Ю.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ;

відповідач ОСОБА_2 ;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача приватний нотаріус Уманського міського нотаріального округу Черповицька Інна Юріївна;

особа, що подала апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 адвокат Могильницький Віктор Юрійович;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Могильницького Віктора Юрійовича на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28 грудня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Черповицька Інна Юріївна, про визнання неукладеним договору позики, договору іпотеки та скасування записів,

в с т а н о в и в:

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Черповицька Інна Юріївна, про визнання неукладеним договору позики, договору іпотеки та скасування записів.

23 грудня 2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Могильницький Віктор Юрійовичподав заяву про забезпечення позову, в якій просив заборонити ОСОБА_3 , уповноваженим особам від імені ОСОБА_3 , державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам та будь-яким іншим особам вносити будь-які відомості до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо наступного нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 108, земельна ділянка кадастровий номер :02:005:0377, площею 0,1 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), адреса: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28 грудня 2021 рокув задоволенні заяви відмовлено.

Ухвала мотивована тим, що вказане забезпечення стосується особи, яка не є стороною у справі, а в разі задоволення заяви про забезпечення позову будуть обмежуватись права останньої.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Могильницький Віктор Юрійовичподав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28 грудня 2021 рокута прийняти нову постанову, якою задовольнити вимоги про забезпечення позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що висновки суду першої інстанції є помилковими, оскільки процесуальне законодавство не містить заборони у застосуванні виду забезпечення, у якому зазначено певне коло осіб, що не є стороною у справі.

Вказує, що 07 грудня 2021 року у даній справі подано до суду клопотання про заміну первісного відповідача ОСОБА_4 на належного ОСОБА_3 .

Вважає, що невжиття заходів забезпечення позову саме обраним способом не перешкодить ОСОБА_3 звернутися до нотаріуса для вчинення виконавчого напису або реалізувати право на звернення стягнення щодо предмету іпотеки шляхом набуття ОСОБА_3 права власності на земельну ділянку ОСОБА_1 , в рахунок виконання неіснуючого зобов`язання по Договору позики за № 1007.

Також апелянт зазначає про наявність у ОСОБА_3 реальних намірів у заволодінні земельною ділянкою ОСОБА_1 без жодної правової підстави та про відсутність перешкод для подальшого її перепродажу, що унеможливить виконання рішення суду в даній справі у разі задоволення позовних вимог.

Адвокатом Клочай Наталією Іванівною, як представником ОСОБА_3 , який не є учасником справи, подано до Черкаського апеляційного суду заперечення на апеляційну скаргу.

Позивач ОСОБА_1 належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, що відповідно до статті 372 ЦПК не перешкоджає розгляду справи апеляційним судом.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 19 травня 2022 року задоволено клопотання представника позивача адвоката Могильницького В.Ю. щодо розгляду даної справи за його апеляційною скаргою в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи «EasyCon» та роз`яснено положення частини 5 статті 212 ЦПК України, відповідно до якої ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Відповідно до Акту від 24 травня 2022 року, складеного працівниками Черкаського апеляційного суду, проведення судового засідання в даній справі у режимі відеоконференції за участю представника ОСОБА_1 адвоката Могильницького В.Ю. не відбулося, оскільки останній був відсутній у мережі програмного забезпечення «EasyCon» та не вийшов на відеозв`язок.

Враховуючи, що ОСОБА_5 належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, та йому роз`яснено несення ним ризиків проведення судового засідання у режимі відеоконференції, колегія суддів приходить до висновку про проведення даного судового засідання без участі адвоката Могильницького В.Ю., у зв`язку з його неявкою у судове засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи «EasyCon».

Інші учасники, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, що відповідно до статті 372 ЦПК не перешкоджає розгляду справи апеляційним судом.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступного.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення відповідає вказаним вимогам.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Черповицька Інна Юріївна, про визнання неукладеним договору позики, договору іпотеки та скасування записів.

Відповідно до частин 1, 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

З аналізу статей 150-153 ЦПК України можна дійти висновку, що забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. При цьому, забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його тощо.

Зазначена правова норма прямо визначає, як форму і порядок звернення до суду із клопотанням про вжиття заходів забезпечення позову, так і підстави для його забезпечення.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Як роз`яснено в пунктах 1 та 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9, єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір і існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігати ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Згідно з матеріалами справи представником позивача адвокатом Могильницьким В.Ю. подано до Уманського міськрайонного суду Черкаської області в межах розгляду даної справи клопотання про заміну первісного відповідача ОСОБА_4 на належного відповідача ОСОБА_3 .

Разом з тим, указане клопотання представника судом першої інстанції ще не вирішувалося та ухвала з даного приводу не постановлялась.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції вірно визначив, що у разі задоволення заяви про забезпечення позову будуть обмежуватись права особи, яка не є стороною у справі.

Також, апеляційний суд не бере до уваги заперечення на апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 адвоката Клочай Наталії Іванівни, оскільки ОСОБА_3 не є учасником указаної справи, а тому позбавлений права на подачу заперечень на апеляційну скаргу.

За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що заява представника ОСОБА_1 - адвоката Могильницького Віктора Юрійовича про забезпечення позову не підлягає до задоволення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Могильницького В.Ю. слід залишити без задоволення, а ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28 грудня 2021 рокубез змін.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 384 ЦПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Могильницького Віктора Юрійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Черповицька Інна Юріївна, про визнання неукладеним договору позики, договору іпотеки та скасування записів залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції з підстав та на умовах, викладених у статті 389 ЦПК України.

Судді