Справа №359/912/22
Провадження №2-з/359/16/2022
УХВАЛА

21 лютого 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Ступарик К.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, суми інфляції за час прострочення та трьох процентів річних від простроченої суми,

встановив:

1. Суть процесуального питання, що розглядається судом.

1.1. В січні 2022 року ОСОБА_2 звернулась з вказаною заявою та посилалась на те, що вона пред`явила до Бориспільського міськрайонного суду позов про стягнення з ОСОБА_3 грошових коштів в розмірі 480169 гривень 60 копійок, суми інфляції за час прострочення в розмірі 41311 гривень 33 копійок та трьох процентів річних від простроченої суми в розмірі 14326 гривень 16 копійок. Відповідач є власником земельних ділянок площею по 0,12 га з кадастровими номерами :03:002:0131 та 3220887 000:03:002:0133 з цільовим призначенням для ведення садівництва, розташованих на території Сошниківської сільської ради Бориспільського району. У зв`язку з тим, що відносно цих об`єктів нерухомого майна відсутні обтяження, ОСОБА_3 може відчужити земельні ділянки у власність інших осіб. Ця обставина свідчить про те, що невжиття заходів забезпечення позову унеможливить виконання рішення суду про задоволення позову. Тому ОСОБА_2 просила суд накласти арешт на земельні ділянки площею по 0,12 га з кадастровими номерами :03:002:0131 та :03: 002:0133 з цільовим призначенням для ведення садівництва, розташовані на території Сошниківської сільської ради Бориспільського району.

1.2. В лютому 2022 року ОСОБА_2 подала доповнену заяву про забезпечення позову (а.с.12): просить накласти арешт не тільки на вказані земельні ділянки, а також на домоволодіння АДРЕСА_1 на території Глибоцької сільської ради Бориспільського району.

2. Ставлення учасників судового процесу до поданої заяви.

2.1. У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримує заяву в зміненій редакції та наполягає на її задоволенні.

2.2. ОСОБА_3 не з`явилась у судове засідання. Як вбачається з ч.1 ст.153 ЦПК України, неявка відповідача у судове засідання не перешкоджає розгляду питання про забезпечення пред`явленого позову.

3. Обставини, встановлені судом, та зміст процесуальних правовідносин.

3.1. В січні 2022 року ОСОБА_2 пред`явила до Бориспільського міськрайонного суду позов (а.с.7-8): просить стягнути з ОСОБА_3 грошові кошти в розмірі 480169 гривень 60 копійок, суму інфляції за час прострочення в розмірі 41311 гривень 33 копійок та три проценти річних від простроченої суми в розмірі 14326 гривень 16 копійок.

3.2. Процесуальні правовідносини регулюються главою 10 «Забезпечення позову» розділу І «Загальні положення» ЦПК України.

4. Норми процесуального права та стала судова практика, якою керується суд при розгляді заяви.

4.1. Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

4.2. Згідно з ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

4.3. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.4 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

4.4. Відповідно до п.1 ч.3 ст.2 та ч.4 ст.10 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є верховенство права. Цей принцип полягає у тому, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

4.5. Згідно з п.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути обмежений в своєму майні інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

4.6. Як роз`яснив Європейський суд з прав людини в пілотному рішенні «Іванов проти України», право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалось невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (рішення у справі «Горнсбі проти Греції»). Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок (рішення у справі «Іммобільяре Саффі» проти Італії»). Необґрунтована затримка у виконанні обов`язкового для виконання судового рішення становить порушення Конвенції (рішення у справі «Бурдов проти Росії»).

5. Мотиви, якими керується суд при розгляді заяви.

5.1. Зі змісту інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №300497966 від 21 лютого 2022 року (а.с.13) вбачається, що за ОСОБА_3 зареєстровано право власності на земельну ділянку площею 0,12 га з кадастровим номером :03:002:0131 з цільовим призначенням для ведення садівництва, розташовану на території Сошниківської сільської ради Бориспільського району. В Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відсутні записи про накладення обтяження на вказану земельну ділянку. Тому відповідач може в будь-який час відчужити цей об`єкт нерухомого майна у власність інших осіб. Ця обставина свідчить про те, що невжиття заходу забезпечення позову утруднить виконання рішення суду про задоволення позову.

5.2. Накладення арешту на вказану земельну ділянку призведе до втручання держави у право ОСОБА_3 на мирне володіння її майном. Водночас, таке втручання є не тільки виправданим, але й конче необхідним, оскільки воно спрямовано виключно на забезпечення цивільного судочинства. Така мета становить суспільний інтерес, який превалює над індивідуальними свободами відповідача. Крім того, арешт земельної ділянки полягає у позбавленні ОСОБА_3 можливості лише розпоряджатись цим об`єктом нерухомого майна. Відповідач зберігатиме за собою право користуватись та володіти ним. Це свідчить про те, що накладення арешту на земельну ділянку не призведе до жодних негативних наслідків. Вжиття цього процесуального заходу кореспондується з умовами, передбаченими ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та сприяє захисту права позивача на справедливий суд, гарантованого п.1 ст.6 цієї ж Конвенції.

5.3. З огляду на це суд вважає, що з метою забезпечення пред`явленого позову допустимо накласти арешт на земельну ділянку площею 0,12 га з кадастровим номером :03:002:0131 з цільовим призначенням для ведення садівництва, розташовану на території Сошниківської сільської ради Бориспільського району.

6. Доводи позивача, відхилені судом, та мотиви їх відхилення.

6.1. Зі змісту інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №300509143 від 21 лютого 2022 року (а.с.15) вбачається, що ОСОБА_3 є власницею також домоволодіння АДРЕСА_1 на території Глибоцької сільської ради Бориспільського району. Однак ціна пред`явленого позову становить 535807 гривень 9 копійок. ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_1 не подали жодного доказу на підтвердження того, що вартість арештованої земельної ділянки буде недостатньою для сплати позивачу грошових коштів у вказаному розмірі. Ця обставина свідчить про відсутність потреби у додатковому накладенні арешту на домоволодіння АДРЕСА_1 на території Глибоцької сільської ради Бориспіль-ського району. Вжиття цього процесуального заходу суперечитиме вимогам співмірності.

6.2. Зі змісту інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №300500657 від 21 лютого 2022 року (а.с.14) вбачається, що відомості про державну реєстрацію за відповідачем права власності на земельну ділянку площею 0,12 га з кадастровим номером :03:002:0133 з цільовим призначенням для ведення садівництва, розташовану на території Сошниківської сільської ради Бориспільського району, відсутні. Інформаційна довідка з Державного земельного кадастру від 19 січня 2022 року (а.с.3) не є доказом набуття ОСОБА_3 права власності на вказану земельну ділянку та існування її як об`єкту цивільних прав в розумінні ст.177 ЦК України. Ця обставина перешкоджає накладенню арешту на земельну ділянку, речове право на яку юридично не існує.

6.3. З огляду на це суд вважає, що підстави для накладення арешту на іншу земельну ділянку та домоволодіння відсутні. Тому у задоволенні заяви ОСОБА_2 в частині цих вимог слід відмовити.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, абз.2 ч.6 ст.259, ч.6 ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити частково.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 0,12 га з кадастровим номером :03:002:0131 з цільовим призначенням для ведення садівництва, розташовану на території Сошниківської сільської ради Бориспільського району, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_3 .

У задоволенні заяви в частині вимог про накладення арешту на іншу земельну ділянку та домоволодіння відмовити.

Стягувач: ОСОБА_2 , дата народження невідома, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 .

Боржник: ОСОБА_3 , дата народження невідома, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Повний текст ухвали суду складений 28 лютого 2022 року.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Оскарження ухвали суду не зупиняє її виконання.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець