Номер провадження: 22-ц/813/782/22
Головуючий у першій інстанції Луняченко В. О.
Доповідач Князюк О. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого Князюка О. В.,

суддів: Таварткіладзе О.М., Заїкіна А.П.,

за участю секретаря Дерезюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 30.09.2021 року про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича, Одеської регіональної філії державного підприємства «СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

24.09.2021 року до Київського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича, Одеської регіональної філії державного підприємства « СЕТАМ» про визнання недійсними електронних торгів з продажу 1/2 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яки належали позивачці на праві власності.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням вимог Порядку реалізації арештованого майна з боку приватного виконавця із значно заниженої вартістю майна.

Ухвалою від 30.09.2021 року відкрито провадження по даної цивільної справі за правилами загального провадження.

Одночасно з позовом позивачем заявлено клопотання щодо застосування судом заходів забезпечення позову, в якому заявник просить суд накласти арешт на 1/2 частки квартири, що належить ОСОБА_3 та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 а також заборонити покупцю 1/2 частки вищевказаної квартири вчиняти певні дії, а саме вселятися, заміняти замки в спірну квартиру.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 30.09.2021 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича, Одеської регіональної філії державного підприємства « СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними було задоволено частково.

У порядку забезпечення позову заборонено, на час розгляду цивільної справи, державним реєстраторам, суб`єктам державної реєстрації прав, у тому числі нотаріусам, вчиняти будь-які реєстраційні дії стосовно нерухомого майна: Ѕ частки квартири АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_2 ( РОНКПП НОМЕР_1 ).

В іншій частині клопотання залишено без задоволення.

Ухвала суду першої інстанції вмотивована тим, що враховуючи вказаний предмет спору та можливі наслідки вирішення спору суд дійшов висновку що забезпечення позову шляхом арешту (обмеження прав стосовно майна) у вигляді заборони, на час розгляду цивільної справи, суб`єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам, у тому числі нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дії стосовно нерухомого майна: 1/2 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_2 ( РОНКПП НОМЕР_1 ), є співмірним із заявленими вимогами та зазначені обмеження ефективно сприятимуть виконанню рішенню суду у випадку задоволення позовних вимог.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, 20 грудня 2021 року ОСОБА_1 було подано апеляційну скаргу відповідно до вимог якої, апелянт просить суд скасувати оскаржувану ухвалу суду про забезпечення позову.

Апелянт не погоджується з оскаржуваною ухвалою суду в повному обсязі, вважає її незаконною, оскільки при її ухваленні суд неправильно застосував норми матеріального права, надав невірну оцінку наданим суду доказам.

ОСОБА_1 зазначає, що жодним чином не порушувала прав позивача та не посягала на її інтереси, а отже обмеження права розпоряджатися належним їй на праві власності нерухомим майном прямо порушує її конституційні права, передбачені стю 41 Конституції України, а саме полодіти, коритсуватися та розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Також, апелянт звертає увагу суду на те, що ОСОБА_3 взагалі не зазначила власника спірного майна стороною по справі, а суд першої інстанції, в свою чергу вирішив права ОСОБА_1 без її відома та сповіщення. В заяві про забезпечення позову відповідачами зазначені приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайович та Одеськ регіональна філія державного підприємства "СЕТАМ", та накладення арешту на майно, яке не належить відповідачам, суперечить вимогам процесуального закону.

З матеріалів справи не вбачається, що судом першої інстанції викликалась особа, або було проведено судове засідання при розгляді заяви про забезпечення позову, що є також порушенням норм процесуального права, оскільки суд не з`ясував, кому саме було відчужено спірне нерухоме майно на електроних торгах, які позивачка намагається визнати недійсними, у зв`язку із чим постановив помилкову ухвалу.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 18.01.2021 року було відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 30.09.2021 року про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича, Одеської регіональної філії державного підприємства « СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 18.01.2021 року справу було призначено до розгляду на 19 травня 2021 року на 12 годину 30 хвилин в приміщенні Одеського апеляційного суду.

21.02.2022 року від приватного виконавця виконавчого округу Одеського області Колечко Д.М. надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.

19 травня 2022 року сторони в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, заяв та клопотань не подавали.

Апеляційний суд розглядає цивільні справи, які не віднесені до справ, зазначених у ч. ч. 1, 2 ст. 369 ЦПК України, у відсутності учасників справи та осіб, які не залучалися до участі у справі судом першої інстанції, за наявності відомостей про їх повідомлення про дату, час і місце розгляду справи. У разі відсутності таких даних, а також у разі подання заяви (заяв) про бажання прийняти участь у справі особисто, суд відкладає судове засідання на іншу дату.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у її якнайшвидшому розгляді, усвідомленість учасників справи про розгляд справи, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, наявності у справі достатніх матеріалів для її розгляду по суті, колегія суддів ухвалила справу розглянути за відсутності учасників справи.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Суд, приймаючи ухвалу про забезпечення позову виходив з того, що у випадку задоволення позову рішення суду не підлягатиме примусовому виконанню, а тому не вжиття заходів забезпечення позову в обраний спосіб не ускладнить та не зробить неможливим виконання рішення суду. Отже, такий вид забезпечення позову не відповідає змісту порушеного, на думку позивача, права, та не є співмірним із заявленими вимогами в цій справі.

Відповідно до положень частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом ч. 1 ст. 151 ЦПК України єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі.

Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній (за винятком випадку, передбаченого ч. 4 ст. 151 ЦПК, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково (частина перша статті 352 ЦК України).

Аналіз статті 367 ЦПК свідчить, що суд апеляційної інстанції перевіряє законність судового рішення суду першої інстанції в межах тих обставин та подій, які мали місце підчас розгляду справи судом першої інстанції.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19) зроблено висновок, що «аналіз частини першої статті 352 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що ця норма визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення і які поділяються на дві групи учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків».

Суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося (пункт 3 частини першої статті 362 ЦПК України).

Тобто, в разі подання апеляційної скарги особою, яка не брала участі у справі, і встановлення апеляційним судом, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, апеляційне провадження підлягає закриттю, а рішення суду першої інстанції не має переглядатися по суті.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 серпня 2019 року в справі № 412/1277/2012 (провадження № 61-3704св19) зроблено висновок, що «у разі подання апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі і апеляційним судом встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, апеляційне провадження підлягає закриттю, а рішення суду першої інстанції не має переглядатися по суті».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 вересня 2021 року в справі № 726/822/21 (провадження № 61-12648св21) вказано, що «апеляційний суд: не звернув увагу, що ТОВ «Фінансова компанія «Укрфінстандарт» є особою, які не брали участі у справі; не встановив чи вирішувалося питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки саме ТОВ «Фінансова компанія «Укрфінстандарт». За таких обставин, апеляційний суд зробив передчасний висновок про залишення без змін ухвали суду першої інстанції».

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі (пункт 4 частини третьої статті 376 ЦПК України).

У справі, що переглядається апеляційний суд звертає увагу, що ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу як особа, яка не брала участі у справі станом на час постановлення оскарженої ухвали судом першої інстанції.

Колегія суддів також враховує, що суд апеляційної інстанції перевіряє законність судового рішення суду першої інстанції в межах тих обставин та подій, які мали місце під час розгляду справи судом першої інстанції.

З матеріалів справи, а саме протоколу судового засідання від 02.12.2021 року, вбачається, що судом першої інгстанції було залучено до участі у справі співвідповідача ОСОБА_1 , проет суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що вказане було здійснено після постановлення оскаржуваної ухвали про забезпечення позову, та не впливає не перевірку законності Київського районного суду м. Одеси від 30.09.2021 року.

З огляду на зазначене, апеляційний суд дійшов висновку про порушення судом норми процесуального справа, що є підставою для скасування оскаржуваної ухвали, а саме з матеріалів справи вбачається, що судом було вирішено питання щодо власності ОСОБА_1 , на момент, коли вона не була стороні по справі, таким чином суд першої інстанції прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі, що є підставою для його скасування.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

Керуючись ст. ст. 374, 376, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 30.09.2021 року скасувати.

Заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича, Одеської регіональної філії державного підприємства « СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними - залишити без задоволення.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 20.05.2022 року.

Головуючий: О. В. Князюк

Судді: А. П. Заїкін

О.М. Таварткіладзе