Справа № 693/894/21
Провадження № 2/693/57/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

24.05.2022 Жашківський районний суд Черкаської області

в складі: головуючого судді Коцюбинської Ю.Д.,

за участю секретаря судового засідання Чумак Р.М.,

розглянувши у порядку спрощеного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди,

У С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з відповідача (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог) 38 724,00 грн збітків, завданих внаслідок залиття, 2 000,00 грн витрат на проведення будівельно-технічного та товарознавчого дослідження, 9 711,06 грн додаткових витрат на відновлення приміщення, разом 50 435,06 грн.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач, яка мешкає в квартирі на один поверх вище, 10.09.2021 року допустила залиття квартири позивача водою, що спричинило матеріальну шкоду.

Враховуючи відмову мешканців квартири АДРЕСА_2 від спілкування та відшкодування шкоди в добровільному порядку, позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом.

Позивач вважає, що вартість збитку завданого його квартирі, витрати за проведення експертизи повинні бути відшкодовані відповідачем, оскільки залиття квартири сталося з його вини.

З урахуванням наведеного просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 27.10.2021 у справі відкрито провадження, розгляд справи постановлено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження та призначено до судового розгляду з викликом сторін.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився. Судові повістки направлялись своєчасно за адресою проживання.

Судом, з огляду на приписи ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом з Державного роеєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (арк. с. 8).

Відповідно до Акта про наслідки залиття житлового приміщення за адресою кв. АДРЕСА_1 від 14.09.2021 року (арк. с. 9-10) на день обстеження комісія встановила, что під час залиття постраждали:

-мережа електропостачання (в т.ч. освітлення);

-елементи внутрішнього оздоблення стін та стелі в коридорі, вбиральні, кухні та житловій кімнаті.

В акті зазначено, що для участі в обстеженні квартири АДРЕСА_3 була запрошена власниця вищерозташованої квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 , яка відмовилась взяти участь в обстеженні.

Зі слів чоловіка ОСОБА_2 причиною залиття стало пошкодження труб біля бойлеру, яка лопнула і стала причиною протікання води до квартири АДРЕСА_3 , яка розміщена нижче.

Згідно висновку будівельно-технічного дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири АДРЕСА_3 , в результаті її пошкодження шляхом залиття водою, складеного оцінювачем ОСОБА_3 (арк с. 11-29), матеріальний збиток становить 38 360,14 грн.

За проведення вищенаведеного дослідження позивачем сплачено 2 000 грн (арк. с. 29).

В подальшому позивач надала заяву про збільшення позовних вимог, оскільки понесла додаткові витрати на вдновлення приміщення у розмірі 9 711,06 грн (арк. с. 33-34).

Сума вказаних витрат підтверджена висновком додаткового будівельно- технічного дослідження (арк. с. 35 - 45).

Положеннями ст.319 ЦК Україниvts25 передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

Згідно ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність.

Відповідно до ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Згідно п.6 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими терииторіями, затверджених постановою КМУ від 08.10.1992 року № 572 власники житлових будинків зобов`язані:здійснювати своєчасне проведення їх ремонту;забезпечувати технічне обслуговування конструктивних елементів і технічного обладнання, санітарне обслуговування допоміжних приміщень і прибудинкової території; виконувати умови договірних відносин з підприємствами по обслуговуванню житла.

Відповідно до п.18 Правил власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла.

За правилами ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 2 ст.1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Аналізуючи матеріали справи у їх сукупності, суд вважає встановленим, що причиною залиття квартири позивача є порушення відповідачем п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків.

Доказів на спростування обставин, що зазначені у акті про наслідки залиття від 14.09.2021 року відповідачем не надано, як і не надано доказів відсутності вини відповідача у залитті квартири позивача та звільнення останнього від відшкодування завданої матеріальної шкоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Статтею 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п. 2 роз`яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її задала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Статтею 22 ЦК України визначено, що реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

З огляду на викладене вище, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача спричинену майнову шкоду внаслідок залиття у розмірі 38 724,00 грн, витрати понесені по оплаті звіту про оцінку у розмірі 2 000 грн, додаткових витрат на відновлення приміщення у розмірі 9 711,06 грн, разом 50 435,06 грн.

Згідно з положеннями ст. 264 ЦПК України суд під час ухвалення рішення вирішує питання, зокрема, про те як розподілити між сторонами судові витрати.

В силу вимог ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

За приписами ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування завданої шкоди 50 435,06 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_4 , на користь держави судовий збір в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Повний текст рішення складено 24.05.2022 року.

Суддя Ю. Д. Коцюбинська