Справа № 308/6175/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 травня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення часток у праві спільної сумісної власності, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у якому просить визначити, що розмір ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на житлову квартиру АДРЕСА_1 становить - по 1/4 частці за кожним із співвласників, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та розмір ідеальної частки померлого ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , становив 1/4 частки.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами приходжу до наступного висновку.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві повинен міститися виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Звертаю увагу, що згідно положень ч.2, 8 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Гулянич Т.М. фактично відмовила їй у видачі спадкоємцю свідоцтва на право на спадщину на частки спадкоємців у квартирі з підстав не визначення частки таких осіб у праві власної власності на квартиру.

Відповідності до пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» за загальними правилами частини другої статті 372 ЦК (435-15) при поділі майна, що є у спільній сумісній власності, за рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга статті 370, частина друга статті 372 ЦК) (435-15 ). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця.

Постанова Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Тільки у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджених наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 року № 296/5 визначено порядок оформлення спадкоємцями свідоцтв про право на спадщину. Так, відповідно до пунктів 3.1, 4.9, 4.10 Порядку, право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття. Свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою ст.1270, ст.1276ЦК України,-не раніше зазначених у цих статтях строків. Видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена.

Згідно із п. 3 Глави 13 цього Порядку нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Таким чином, законодавством України визначено чіткий порядок оформлення спадкоємцями своїх спадкових прав та отримання ними свідоцтв про право на спадщину.

Разом з тим, позивачем не додано письмової відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Крім цього, суд звертає увагу, що позивач просить визнати частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим.

Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України).

Крім цього, позивач, на підтвердження права власності на квартиру АДРЕСА_1 долучила до матеріалів справи витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно, датований 2005 роком, разом з тим, актуальної інформації щодо права власності на нерухоме майно на час подання позовної заяви не надано.

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185 ЦПК України,суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення часток у праві спільної сумісної власності, - залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, п`ять днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути вказані недоліки. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило