Номер провадження 2/754/3376/22
19 травня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва
у складі головуючого судді Гринчак О.І.
за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Фізичної особи - підприємця " ОСОБА_1 " до ОСОБА_2 про відшкодування збитків в порядку регресу,
У листопаді 2021 року Фізична особа - підприємець " ОСОБА_1 ", в особі представника - адвоката Мазуренка С.С., звернулася до Дніпровського районного суду міста Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування збитків в порядку регресу в сумі 19 491,60 грн.
У позовній заяві позивач вказав місце проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .
10.11.2021 на підставі ч. 6 ст. 187 ЦПК України Дніпровським районним судом міста Києва направлено запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особо щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи.
25.11.2021 на звернення суду з ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» отримано інформацію про те, що відповідач ОСОБА_2 по місту Києву зареєстрованим не значиться.
21.12.2021 на звернення суду з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області отримана інформація про те, що відповідач ОСОБА_2 по місту Києву зареєстрованим не значиться.
13.04.2022 від позивача надійшло клопотання про проведення розгляду справи за відсутності позивача та його представника, позивач проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Розгляд справи 13.04.2022 відкладено на 19.05.2022 у зв"язку з неявкою учасників.
У судове засідання 19.05.2022 сторони не з`явилися.
Відповідач до суду не з`явився, відзиву на позовну заяву чи інших письмових пояснень від нього до суду не надходило, а також повідомлення про іншу адресу, клопотання про відкладення судового розгляду також не заявлялося. Відповідач повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судових повісток на адресу його останнього відомого місця проживання ( АДРЕСА_1 ), а також через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
За приписами ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Оскільки відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзиву на позовну заяву не подав та не повідомив причини їх неподання, а також те, що зі сторони позивача не надійшло заперечень щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.
Вiдповiдно до матеріалів адміністративного провадження ОСОБА_2 , 06.03.2020 року о 10:35 год., керуючи автомобілем Opel, р.н. НОМЕР_4 , по пр. Шухевича, 11 у м. Києві не вибрав безпечної швидкості руху, не дотримався безпечної дистанції та зіткнувся з автомобілем Skoda, р.н. НОМЕР_5 , в результаті чого автомобілі отримали механічні пошкодження.
Постановою Деснянського районного суду м. Києва від 07.05.2020 у справі № 754/3676/20 ОСОБА_2 визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Потерпіла особа від вищезазначеної ДТП - ОСОБА_3 , водій автомобіля «Skoda Octavia», д.н.з. « НОМЕР_3 », звернувся до ПРАТ «СК «ВУСО» із заявою на виплату страхового відшкодування.
22.03.2021 між ПрАТ «СК «ВУСО» та Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 укладено Договір № 22/03/2021 про відступлення права вимоги, відповідно до якого Первісний кредитор відступає (передає), а Новий кредитор (Позивач) отримує право вимоги відшкодування у порядку регресу збитків, завданих Первісному кредитору за договорами страхування, перелік яких наведений у Додатку №1 до Договору.
Позивач звернувся до відповідача з повідомленням про відступлення права вимоги вих. № 2018137-1 від 23.03.2021 та з Актом (вимогою) № 2018137-1 про відшкодування збитків в порядку регресу від 23.03.2021, однак відповідач кошти не сплатив, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про страхування» страховим випадком є подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.
Згідно зі ст. 9 Закону України «Про страхування» страхова виплата - грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку.
За приписами ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За п.1 ч. 1 ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.
Матеріалами справи підтверджується завдання шкоди відповідачем та компенсація завданої шкоди позивачем постраждалій особі.
Статтею 1191 ЦК України визначено, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
Положеннями статті 514 ЦК України передбачено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.
Зважаючи на те, що обґрунтованість позовних вимог доводиться наявними у справі доказами, а також, враховуючи, що відповідач не відшкодував завдану шкоду, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову
Відповідно до ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Таким чином, до стягнення з ОСОБА_2 на користь Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 в порядку регресу підлягає сума грошових коштів у загальному розмірі 19 491,60 грн.
Отже, на підставі ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати, понесені позивачем при зверненні до суду.
На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 12, 81, 141, 142, 265, 268, 279, 280-282 ЦПК України, суд
Позов Фізичної особи - підприємця " ОСОБА_1 " до ОСОБА_2 про відшкодування збитків в порядку регресу задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 - код РНОКПП: НОМЕР_6 , місце знаходження: АДРЕСА_2 ; адреса для листування: АДРЕСА_3 .

Відповідач - ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: невідомо, адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення складено 20.05.2022.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана ГринчаК