Справа № 355/1113/20
Провадження № 2/355/57/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
Баришівський районний суд Київської області у складі:
Головуючого судді Червонописького В.С.,
секретаря судового засідання Котенко Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка Київської області за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
09.09.2020 позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг №б/н від 10.11.2014 у розмірі 10 753,64 грн.
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач звернувся до позивача з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву (б/н) від 10.11.2014. у звязку з порушення зобовязань щодо повернення коштів станом на 13.08.2020 у відповідача виникла заборгованість 10 753,64 грн., з яких:
7455,17 грн. - заборгованість за тілом кредита;
в т.ч. - 0,00 грн. заборгованість за поточним тілом кредита;
7455,17 - заборгованість за простроченим тілом кредита;
0,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками;
2688,07 грн. - заборгованість за простроченими відсотками;
510,40 грн. - заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625;
100,00 грн. - нарахована пеня;
0,00 грн. - нараховано комісії.
Разом з позовною заявою позивач просив суд розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження за відсутності позивача.
Ухвалою суду від 23 вересня 2020 року прийнято до розгляду вказану позовну заяву та відкрито провадження в ній за правилами спрощеного позовного провадження та призначено розгляд справи по суті.
Відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався.
На виконання вимог п. п. 2, 3 ч.3 ст.265 Цивільного процесуального кодексу України суд зазначає заяви та клопотання, що подавались під час судового розгляду справи, інші процесуальні дії у справі.
04 листопада 2020 року ухвалою суду задоволено клопотання та витребовано у Баришівської районної державної нотаріальної контори інформацію про факт видачі свідоцтва проправо на спадщину, наявне спадкове майно та осіб, які подали заяву про прийняття спадщини.
15.01.2021 позивач вернувся з клопотання про витребування з Перемозького старокостянтиського округу інформацію щодо зареєстрованих осіб з відповідачем станом на день відкриття спадщини.
15.01.2021 ухвалою суду задоволено клопотання та витребовано у Перемозького старокостянтиського округу інформацію щодо зареєстрованих осіб з відповідачем станом на день відкриття спадщини.
01.03.2021 позивач подав суду клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи.
У зв`язку з тимчасовим відстороненням судді Коваленка К.В. від здійснення правосуддя (повідомлення Вищої ради правосуддя від 12.05.2021), на підставі розпорядження керівника апарату Баришівського районного суду Київської області № 652 від 08.07.2021 проведено повторний автоматизований розподіл судових справ і дану справу розподілено судді Червонопиському В.С. Ухвалою суду від 08.12.2021 справу прийнято до провадження судді Червонописького В.С. та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
22.04.2022 позивач подав до суду заяву в якій просив слухати справу за його відсутності.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про слухання справи повідомлений належним чином.
Суд вважає, що відповідач належним чином повідомлявся про дату та час судового розгляду справи, отже суд, з урахуванням положень ч. 4 п. 1 ст. 280 ЦПК України, за згодою позивача розглядає справу в заочному порядку.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.
10.11.2014 ОСОБА_1 , з метою отримання банківських послуг Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк», підписав Заяву № б/н.
Відповідачу відкрито кредитний картковий рахунок, з умовами користування яким відповідач був ознайомлений, після чого підписав анкету-заяву.
В подальшому, відповідачу збільшено кредитний ліміт на картці до 4000,00 грн, що підтверджується довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку.
У зв`язку з винекненням заборгованості у відповідача у розмірі 10 753, 64 грн., позивач звернувся до суду.
В процесі розгляду справи позивачу стало відомо про те, що відповідач помер. У зв`язку з цим позивач просив суд витребувати відповідні документи у Баришівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану та Баришівської районної державної нотаріальної контори.
Баришівська районна державна нотаріальна контора направила до суду інформаційну довідку зі Спадкового реєстру від 14.11.2020, відповідно до якої відсутня інформація після смерті ОСОБА_1 (а.с. 84).
01.02.2021 Баришівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану надав суду копію витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть та копію актового запису про смерть відповідача №217 від 09.04.2019. Згідно наданої інформації відповідач помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 93 - 95).
Відповідно до відомостей, наданих Перемозьким старостинським округом Баришівської селищної ради Броварського району Київської області, ОСОБА_1 був знятий з місця реєстрації: АДРЕСА_1 з 21.12.2017, жодних відомостей щодо осіб, які були зареєстровані разом з відповідачем надано не було (а.с. 97).
Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті 1216, 1218 ЦК України).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша-друга статті 1220 ЦК України).
Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (частини перша, третя статті 1268 ЦК України).
Також статтею 1241 ЦК України встановлено право осіб на обов`язкову частку у спадщині.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦПК України).
Крім того, відповідно до частини третьої статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Аналіз норм статей 1216, 1218, 1219, 1231, 1268, 1269, 1296, 1297 ЦК України дає підстави для висновку про те, що спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, реалізувавши які, спадкоємець, незалежно від отримання ним свідоцтва про право на спадщину, набуває прав на спадкове майно (право володіння, користування).
Особливості правового регулювання відносин між кредитором і спадкоємцями боржника регламентовані приписами статей 1281 і 1282 ЦК України.
Статтею 1281 ЦК України встановлено, що спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.
Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.
Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
За змістом статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ним у спадщину майна. Тобто, до спадкоємців боржника обов`язок перед позикодавцями (кредиторами) спадкодавця виникає лише у межах, передбачених статтею 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину майна, особа не набуває статусу спадкоємця, і як наслідок у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи.
Спадкування є способом безоплатного набуття майна, а тому стягнення боргів спадкодавця з його спадкоємців в межах вартості отриманої спадщини є справедливим по відношенню до законних інтересів та правомірних очікувань кредитора.
Урахування вартості спадщини дає підстави стверджувати, що спадкоємець може задовольнити вимоги кредитора спадкодавця за рахунок іншого власного майна, що не входить до складу спадщини, якщо успадковане майно становить для спадкоємця більший інтерес, ніж те власне майно, яке спадкоємець може передати кредитору в рахунок погашення заборгованості.
Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 14.11.2020 у спадковому реєстрі відсутні відомості про відкриття спадщини. Спадкоємці померлого з заявами про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину до нотаріальної контори не зверталися (а.с. 84).
При вирішенні спору про стягнення з спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, спадкової маси, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором встановленого законом строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.
Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Вивчивши надані матеріали справи, суд прийшов до висновку про відсутність належних та допустимих доказів щодо кола спадкоємців, спадкової маси на час відкриття спадщини (спадкової маси), на підтвердження того, що саме входило до складу спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_1 та вартості одержаного у спадщину майна спадкоємцями, і що вартість спадкового майна, яке прийнято спадкоємцями, є достатньою для задоволення вимог кредитора та стягнення заборгованості спадкодавця в межах вартості майна одержаного у спадщину.
Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для задоволення позову АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, враховуючи результати розгляду справи, судовий збір не підлягає відшкодуванню.
Керуючись ст.11, 526, 610, 625 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 83, 89, 141, 265, 268, ЦПК України, суд, -
В задоволенні позову Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: В. ЧЕРВОНОПИСЬКИЙ