Ухвала

23 травня 2022 року

м. Київ

справа № 607/27272/19

провадження № 61-10992св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Ступак О. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Тернопільська міська рада,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський» на ухвалу Тернопільського апеляційного суду від 31 травня 2021 року у складі колегії суддів: Ходоровського М. В., Бершадської Г. В., Гірського Б. О.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Тернопільської міської ради про визнання права власності на кімнату АДРЕСА_1 .

Рішенням Тернопільського міськрайонного суду від 20 травня 2020 року позов задоволено. Визнано за ОСОБА_1 право власності на кімнату № НОМЕР_1 , загальною площею 20,4 кв. м, в гуртожитку по АДРЕСА_1 .

З таким рішенням не погодилась Спілка співвласників майна колгоспу «Озернянський» (ССМК «Озернянський»), яка не була учасником розгляду справи у суді першої інстанції, просила рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити, оскільки таким порушено її права та законні інтереси.

Ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 23 квітня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський» на рішення Тернопільського міськрайонного суду від 20 травня 2020 року.

Ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 31 травня 2021 року закрито апеляційне провадження у справі № 607/27272/19 за апеляційною скаргою Спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський» на рішення Тернопільського міськрайонного суду від 20 травня 2020 року.

Закриваючи апеляційне провадження у справі, апеляційний суд виходив із того, що апеляційна скарга подана громадською організацією без статусу юридичної особи, а відтак не наділена процесуальною правоздатністю.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи

Спілка співвласників майна колгоспу «Озернянський» у липні 2021 року засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Тернопільського апеляційного суду від 31 травня 2021 року у вищевказаній справі, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить скасувати вказане судове рішення.

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд не надав належної оцінки доводам заявника про те, що оскаржуваним рішенням суду першої інстанції порушено саме права Спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський», яка й подала апеляційну скаргу, натомість створена громадська організація не має жодних прав відносно зазначеного майна.

Крім того зазначає, що Спілка співвласників майна колгоспу «Озернянський» на час подання касаційної скарги існує, така не є юридичною особою та не закрита. Натомість, після подання апеляційної скарги створена громадська організація «Спілка співвласників майна колгоспу «Озернянський» яка має статус юридичної особи. Тобто, наразі існує дві спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський» - одна не юридична особа та інша - громадська організація, якій на даний час майно не належить.

У жовтні 2021 року на адресу Верховного Суду надійшли відзиви Тернопільської міської ради та ОСОБА_1 на касаційну скаргу Спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський», у яких заявники посилаючись на необґрунтованість касаційної скарги, просять її залишити без задоволення, а оскаржувану увалу апеляційного суду - без змін.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 05 липня 2021 року касаційну скаргу спілки співвласників майна колгоспу Озерянський передано на розгляд судді-доповідачу Гулейкову І. Ю.

Ухвалою Верховного Суду від 15 вересня 2021 року (з урахуванням ухвали Верховного Суду від 22 липня 2021 року про залишення касаційної скарги без руху) відкрито касаційне провадження у цій справі за касаційною скаргою спілки співвласників майна колгоспу Озерянський на підставі частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України, витребувано матеріали справи № 607/27272/19 із Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області, встановлено учасникам справи строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.

У жовтні 2021 року матеріали справи № 607/27272/19 надійшли до Верховного Суду.

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Перевіривши доводи касаційної скарги, а також матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що касаційне провадження за касаційною скаргою Спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський» підлягає закриттю з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

У статті 129 Конституції України у числі основних засад судочинства зазначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Право на оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій є складовою конституційного права особи на судовий захист. Воно гарантується визначеними Конституцією України основними засадами судочинства, які є обов`язковими для всіх форм судочинства та всіх судових інстанцій, зокрема забезпеченням апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом

Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина.

Отже, конституційний принцип забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду гарантує право звернення до суду зі скаргою в апеляційному чи в касаційному порядку, яке має бути реалізоване, за винятком встановленої законом заборони на таке оскарження.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких установлена в належній судовій процедурі та формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному обсязі та забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначав, що право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (§ 22, рішення ЄСПЛ у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Реалізація конституційного права на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення ставиться у залежність від положень процесуального закону.

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення і які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

Правові та організаційні засади реалізації права на свободу об`єднання, порядок утворення, реєстрації, діяльності та припинення об`єднань громадян, на час створення спілки (19 березня 2006 року) визначались Законом України «Про об`єднання громадян» (далі - Закон № 2460-XII) , який набрав чинності з 16 червня 1992 року та втратив свою чинність 01 січня 2013 року, у зв`язку з прийняттям Закону «Про громадські організації» (далі - Закон № 4572-VI), який спрямований на приведення аспектів створення і діяльності громадських організацій до вимог європейських стандартів.

Відповідно до частин першої статті 1 Закону № 2460-XII об`єднання громадян - це добровільне громадське формування, створене на основі єдності інтересів для спільної реалізації громадянами своїх прав і свобод.

До елементів правового статусу громадських об`єднань відносять: правоздатність, дієздатність, права та обов`язки, гарантії діяльності та юридичну відповідальність. Участь громадських об`єднань у цивільних правовідносинах можлива тільки при наявності визнаної державою правосуб`єктності, інакше кажучи громадські об`єднання не можуть бути суб`єктами цивільного права без цивільної правоздатності та дієздатності.

Цивільна правосуб`єктність громадських об`єднань виникає внаслідок двох юридичних фактів, а саме: волевиявлення засновників (вони визначають мету організації, закріплюють її організаційну структуру, затверджують установчі документи, при необхідності формують майнову базу) та офіційного визнання державою шляхом реєстрації.

Так, об`єднання громадян може здійснювати діяльність зі статусом юридичної особи або без такого статусу.

У статті 14 Закону № 2460-XII визначено порядок легалізації (офіційного визнання) об`єднань громадян, яка може бути здійснена шляхом їх реєстрації або повідомлення про заснування. У разі реєстрації об`єднання громадян набуває статус юридичної особи. Дані реєстрації включаються до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців шляхом внесення відповідного запису в порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб.

Відповідно до положень статті 17 Закону № 2460-XII громадські організації, їх спілки можуть легалізувати своє заснування шляхом письмового повідомлення відповідно Міністерству юстиції України, місцевим органам державної виконавчої влади, виконавчим комітетам сільських, селищних, міських Рад народних депутатів.

Стаття 20 Закону № 2460-XII визначає права зареєстрованих об`єднань громадян, до яких, зокрема, належить право виступати учасником цивільно-правових відносин, набувати майнові і немайнові права.

З аналізу положень Закону № 2460-XII випливає, що учасником цивільно-правових відносин може бути лише об`єднання громадян зі статусом юридичної особи.

Відтак, можна зробити висновок, що об`єднання громадян, яке легалізувало свою діяльність шляхом повідомлення про заснування, тобто без статусу юридичної особи, не наділено матеріальною цивільною правосуб`єктністю, а відтак і процесуальною.

Стаття 46 ЦПК України визначає, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до матеріалів справи Спілка співвласників майна колгоспу «Озернянський» згідно з протоколом загальних зборів уповноважених співвласників майнових паїв від 19 березня 2006 року № 1 відповідно до Закону України «Про об`єднання громадян» легалізована шляхом письмового повідомлення про утворення і здійснює свою діяльність без статусу юридичної особи.

Разом із цим, у матеріалах справи міститься виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідно до якої 05 квітня 2021 року зареєстровано громадську організацію «Спілка співвласників майна колгоспу «Озернянський».

В оцінці таких доводів касаційної скарги Верховний Суд врахував, що заявник визнає у касаційній скарзі, що апеляційну скаргу подано саме в інтересах Спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський», яка діє як громадська організація без статусу юридичної особи, оскільки, як застережене у касаційній скарзі, власником спірного майна є саме спілка, а не створена у 2021 році громадська організація.

Відтак, оскільки норми процесуального закону не наділяють спілку без статусу юридичної особи правом звертатися до суду, а тому спілка співвласників майна колгоспу «Озернянський» в розумінні статті 46 ЦПК України не має процесуальної правоздатності.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 396 ЦПК України суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження виявилося, що касаційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

Ураховуючи, наведене, касаційне провадження за касаційною скаргою Спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський» підлягає закриттю.

Керуючись статтями 389, 396 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Касаційне провадження за касаційною скаргою Спілки співвласників майна колгоспу «Озернянський» на ухвалу Тернопільського апеляційного суду від 31 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Тернопільської міської ради про визнання права власності закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню не підлягає.

Судді:І. Ю. Гулейков С. О. Погрібний
О. В. Ступак