Постанова

Іменем України

19 травня 2022 року

м. Київ

справа № 592/108/19

провадження № 61-13596св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Державне підприємство «Глухівське лісове господарство», Сумська товарна біржа «Сумиагропромбіржа», Державне підприємство «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр»,

треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Сумського апеляційного суду від 13 липня 2021 року у складі колегії суддів: Криворотенка В. І., Левченко Т. А. , Ткачук С. С.,

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Державного підприємства «Глухівське лісове господарство» (далі - ДП «Глухівський лісгосп»), Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа» (далі - СТБ «Сумиагропромбіржа»), Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (далі - ДП «ЛІАЦ») про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності та стягнення збитків.

Позов мотивований тим, що 12 березня 2018 року позивач подав заявку, а 25 травня 2018 року отримав патент № НОМЕР_1 на корисну модель «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг». Відомості про видачу патенту опубліковано 25 травня 2018 року у бюлетені № 10.

Позивачеві стало відомо, що відповідачі використовують корисну модель «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг» шляхом організації та проведення торгів (аукціонів) за допомогою (з використанням) програмного продукту «APS-Forest», що належить ДП «ЛІАЦ», способом, який абсолютно ідентичний формулі корисної моделі, захищеної патентом № НОМЕР_1.

Висновком експерта № 150/18 від 03 липня 2018 року за результатами проведення експертного дослідження у сфері інтелектуальної власності підтверджується факт використання у процесі проведення автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг (торгів) за допомогою (з використанням) веб-порталу ІНФОРМАЦІЯ_3 кожної істотної ознаки, що включена до незалежного пункту формули за патентом № НОМЕР_1 від 25 травня 2018 року, або ознака, еквівалентна їй.

Таким чином, відповідачі фактично без дозволу та всупереч волі власника патенту використовують корисну модель, ознаки якої описані в формулі патенту № НОМЕР_1 .

На думку позивача він має право на відшкодування збитків, а саме упущеної вигоди. При цьому сума таких збитків складає не менше доходу отриманого відповідачем від використання корисної моделі.

З урахуванням збільшених позовних вимог позивач просив:

заборонити ДП «Глухівський лісгосп» використання корисної моделі «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», майнові та немайнові права на яку належать позивачу на підставі патенту № НОМЕР_1 , шляхом участі в електронних торгах за допомогою (з використанням) комп`ютерних програм та програмного забезпечення інформаційно-телекомунікаційної системи веб-порталу ДП «ЛІАЦ» (використовується для адресації комп`ютерів і ресурсів в Інтернеті доменне ім`я /liac-sales.aps-tender.com або доменне ім`я ІНФОРМАЦІЯ_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 або інше доменне ім`я) з метою реалізації необробленої деревини;

стягнути з відповідачів у солідарному порядку збитки у розмірі 350 231,67 грн, 16 670,88 грн витрат на проведення судової експертизи та 4 437,40 грн судового збору.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Ковпаківського районного суд м. Суми від 12 лютого 2021 року, з урахуванням ухвали Ковпаківського районного суд м. Суми від 24 лютого 2021 року, задоволено частково позов ОСОБА_1 до ДП «Глухівський лісгосп», СТБ «Сумиагропромбіржа», ДП «ЛІАЦ», треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності та відшкодування збитків.

Заборонено ДП «Глухівський лісгосп» використання корисної моделі «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», на яку виданий патент № НОМЕР_1 від 25 травня 2018 року, шляхом участі в електронних торгах за допомогою (з використанням) комп`ютерної програми «APS-Forest» на веб-порталі Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр».

Стягнуто з ДП «ЛІАЦ» на користь ОСОБА_1 збитки у розмірі 350231,67 грн.

Відмовлено у іншій частині у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Стягнуто з ДП «ЛІАЦ» на користь ОСОБА_1 відшкодування витрат у сумі 3 502,32 грн.

Стягнуто з ДП «Глухівський лісгосп» на користь ОСОБА_1 відшкодування витрат у сумі 768 грн. 40 коп.

Частково задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що права позивача порушені використанням ДП «Глухівський лісгосп» у комп`ютерній програмі «APS-Forest» запатентованої корисної моделі. Оскільки вказана комп`ютерна програма розмішена на відповідному веб-порталі, який може змінюватися за бажанням її власника, тому ефективним способом захисту порушених прав є саме заборона ДП «Глухівський лісгосп» використовувати корисну модель шляхом участі в електронних торгах за допомогою (з використанням) комп`ютерної програми «APS-Forest» на веб-порталі ДП «ЛІАЦ». Суд першої інстанції стягнув збитки лише з ДП «ЛІАЦ», яке отримало дохід від використання корисної моделі позивача.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Сумського апеляційного суду від 13 липня 2021 року апеляційні скарги ДП «Глухівський лісгосп» та ДП «ЛІАЦ» задоволено.

Рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 12 лютого 2021 року скасовано.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ДП «Глухівський лісгосп», СТБ «Сумиагропромбіржа», ДП «ЛІАЦ» про заборону ДП «Глухівський лісгосп» використання корисної моделі «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», майнові та немайнові права на який належать ОСОБА_1 на підставі патенту № НОМЕР_1 , шляхом участі в електронних торгах за допомогою (з використанням) комп`ютерних програм та програмного забезпечення інформаційно-телекомунікаційної системи веб-порталу ДП «ЛІАЦ» (використовується для адресації комп`ютерів і ресурсів в Інтернеті доменне ім`я /liac-sales.aps-tender.com або доменне ім`я ІНФОРМАЦІЯ_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 або інше доменне ім`я) з метою реалізації необробленої деревини, а також про стягнення з відповідачів у солідарному порядку збитків у розмірі 350 231,67 грн відмовлено.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що відповідач ДП «ЛІАЦ» використовує спірне програмне забезпечення у своїй господарській діяльності. Проте позивачем не заявлена вимога про заборону використовувати ДП «ЛІАЦ» спірного програмного забезпечення. Виходячи з цього, суд апеляційної інстанції зробив висновок, що позивач погоджується з таким використанням програмного забезпечення відповідачем, вважаючи його правомірним. Суд апеляційної інстанції зроби висновок, що позивачем не доведено таке використання ДП «Глухівський лісгосп» програмного забезпечення, на яке він отримав патент, яке визнається законодавцем, як використання винаходу (корисної моделі). Враховуючи, що позивачем не оспорюється правомірність використання спірного програмного забезпечення СТБ «Сумиагропромбіржа», ДП «ЛІАЦ» та відсутнє інше рішення суду щодо таких вимог, доведеність даних вимог, заявлених до ДП «Глухівський лісгосп», суд апеляційної інстанції зробив висновок, що рішення суду першої інстанції в частині заборони використовувати корисну модель «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», на яку виданий патент № НОМЕР_1 від 25 травня 2018 року, є незаконним, так як не відповідає фактичним обставинам справи, не підтверджується наявними у справі доказами та суперечить діючому законодавству, що регулює спірні правовідносини. Позивач, заявляючи вимоги про стягнення збитків з відповідачів в солідарному порядку в даній справі, не заявляє вимоги щодо неправомірності використання спірного програмного забезпечення СТБ «Сумиагропромбіржа» та ДП «ЛІАЦ» та не надає іншого рішення суду чи уповноваженого державного органу щодо неправомірності дій даних відповідачів. Позивачем не доведено, що збитки, які він просить стягнути, є упущеною вигодою в розумінні положень ЦК України. Позивач не довів, що упущена вигода в такому розумінні є передбачувана та реальна, він наперед знав про фактичну можливість її отримання, які він здійснив реальні приготування та вжив заходи до її отримання чи зменшення розміру збитків.

Аргументи учасників справи

Доводи та вимоги касаційної скарги

У серпні 2021 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Сумського апеляційного суду від 13 липня 2021 року, залишити в силі рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 12 лютого 2021 року.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що судом апеляційної інстанції застосовані норми статті 28 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі», статті 31 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» та статті 22 ЦК України за відсутності відповідного висновку Верховного Суду щодо питання застосування зазначених норм права у подібних правовідносинах (зокрема правовідносинах щодо використання усіх ознак корисної моделі в роботі веб-порталу за участі кількох учасників одночасно та за умови наявності позовних вимог щодо заборони використання корисної моделі лише но відношенню до одного з учасників). Особливість даної судової справи полягає у тому, що використання корисної моделі «Спосіб проведення електронних торгів» відбувається за участі одночасно кількох осіб, які використовують/застосовують процес (та визначає склад відповідачів), та доказування факту порушення кожним з відповідачів майнових прав власника патенту полягає у встановленні за допомогою належних, достовірних, достатніх та допустимих доказів алгоритму роботи електронного майданчика, за допомогою якого здійснюється організація та проведення електронних торгів деревиною. Належними, достовірними, достатніми та допустимими доказами у даній справі належним чином підтверджено факт використання способу організації та проведення торгів (аукціонів) (усіх ознак корисної моделі, що містяться в формулі патенту № НОМЕР_1) під час здійснення електронних торгів деревиною з використанням веб-порталу ДП «ЛІАЦ» першим відповідачем, як учасником торгів (аукціонів) - користувачем веб-порталу ДП «ЛІАЦ», другим відповідачем як організатором торгів (аукціонів) - користувачем веб-порталу ДП «ЛІАЦ», а третім відповідачем як особою, що дозволяє використання комп`ютерної програми та програмного забезпечення веб-порталу ДП «ЛІАЦ», а також є володільцем прав як на комп`ютерні програми та програмне забезпечення веб-порталу ДП «ЛІАЦ», так і на майнові та немайнові права на доменне ім`я ІНФОРМАЦІЯ_3 або інше доменне ім`я в разі зміни, без дозволу та всупереч волі власників патенту. В той же час, в підтвердження відсутності порушеного права співвласників патенту судом апеляційної інстанції у оскаржуваній постанові було наведено факт належності третьому відповідачу права інтелектуальної власності на комп`ютерну програму як твір, а також на факт наявності в останнього права попереднього користування корисною моделлю. Судом апеляційної інстанції ототожнено факт виникнення в третього відповідача прав інтелектуальної власності на комп`ютерну програму як набір інструкцій у вигляді слів, цифр, кодів, схем, символів чи у будь-якому іншому вигляді, виражених у формі, придатній для зчитування комп`ютером, які приводять його у дію для досягнення певної мети або результату (це поняття охоплює як операційну систему, так і прикладну програму, виражені у вихідному або об`єктному кодах) та права інтелектуальної власності на корисну модель як результат інтелектуальної, творчої діяльності людини в будь-якій сфері технології, що неможливо з огляду на абсолютну відмінність зазначених об`єктів інтелектуальної власності та відповідно різний зміст правової охорони, яку отримує власник такого об`єкту інтелектуальної власності. Матеріалами справи підтверджується факт порушення апеляційним судом норм статті 28 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» під час застосування до правовідносин сторін під час вирішення даної судової справи. Особливість застосування норм статті 31 Закону України «Про винаходи і корисні моделі» у даній судовій справи полягає у тому, що зважаючи на той факт, що використання корисної моделі «Спосіб проведення електронних торгів» відбувається за участі одночасно кількох осіб, які використовують/застосовують процес (а саме склад відповідачів), виникнення права попереднього користування способом, що захищений формулою патенту можливе лише в особи, яка дійсно використала такий об`єкт у своїй діяльності до дати пріоритету (за умови доведення належними засобами доказування), але в той же час відповідне право не може виникнути в інших осіб, якім такою особою було надано право використання зовсім іншого об`єкту інтелектуальної власності - комп`ютерної програми. Результат корисної моделі у вигляді здійснення біржових торгів є технічним, в зв`язку з чим об`єкт корисної моделі «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг» за патентом України № НОМЕР_1, відноситься до об`єкту процес (спосіб) відповідно до частини другої статті 6 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі». Скаржником не було надано належних, допустимих та достовірних доказів, які б підтверджували факт використання до дати пріоритету в інтересах своєї діяльності з комерційною метою в Україні технологічного (технічного) вирішення, тотожного заявленому винаходу (корисній моделі), чи здійснення значної і серйозної підготовки саме для такого використання, що унеможливлює збереження права безоплатного використання корисної моделі за ДП «ЛІАЦ». Застосування норм статті 31 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» до правовідносин сторін у даній судовій справі судом апеляційної інстанції є неналежним. Наявними електронними доказами підтверджується факт використання у процесі проведення автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг (торгів) за допомогою (з використанням) веб-порталу ДП "ЛІАЦ" усіма відповідачами. Враховуючи той факт, що спосіб організації та проведення торгів (аукціонів) за допомогою (з використанням) веб-порталу ДП «ЛІАЦ» використовує усі ознаки корисної моделі, що містяться в формулі патенту № НОМЕР_1, перший відповідач як учасник торгів (аукціонів) - користувач веб-порталу ДП «ЛІАЦ», другий відповідач як організатор торгів (аукціонів) - користувач веб-порталу ДП «ЛІАЦ», а третій відповідач як особа, що дозволяє використання комп`ютерних програм та програмного забезпечення веб-порталу ДП «ЛІАЦ», а також є володільцем прав як на комп`ютерні програми та програмне забезпечення веб-порталу ДП «ЛІАЦ», так і на майнові та немайнові права на доменне ім`я ІНФОРМАЦІЯ_3 або інше доменне ім`я в разі зміни, та подальшого використання комп`ютерних програм та програмного забезпечення веб-порталу ДП «ЛІАЦ», усі фактично без дозволу та всупереч волі власника патенту використовують корисну модель, ознаки якої описані в формулі патенту № НОМЕР_1 . Збитки, спричинені Позивачу як співвласнику патенту « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за № НОМЕР_1 внаслідок його використання без дозволу відповідачами шляхом участі в електронних торгах з метою реалізації необробленої деревини визначаються розміром доходів, які останній отримав би, якщо б його права не були порушені. За умовами ліцензійного договору, що укладається позивачем з користувачами корисної моделі, розмір доходу останнього залежить від отриманих користувачами доходів від її використання. При цьому, за результатами проведеної експертизи у сфері інтелектуальної власності, авторам (правовласникам) об`єкта інтелектуальної власності (патент № НОМЕР_1 від 25 травня 2018 року) внаслідок незаконного використання при організації та проведенні аукціонів з продажу необробленої деревини на СТБ Сумській товарній біржі «Сумиагропромбіржа» завдано майнової шкоди в сумі 350 231,67 грн. Виходячи з вищенаведеного, розмір доходів, які ОСОБА_1 міг би реально одержати за звичайних обставин, якби його право не було порушене (упущена вигода), складає 350 231,67 грн. Матеріалами справи належним чином підтверджується факт порушення цивільного права позивача, в зв`язку з чим в останнього виникло право на відшкодування завданих йому збитків у вигляді упущеної вигоди на підставі норм статті 34 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» та статті 22 Цивільного кодексу України, що не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. Судом апеляційної інстанції взагалі не було надано оцінки письмовим доказам у справі.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 16 серпня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі № 592/108/19 та витребувано справу з суду першої інстанції.

У жовтні 2021 року матеріали цивільної справи 592/108/19надійшли до Верховного Суду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 16 серпня 2021 року зазначено, що касаційна скарга містить передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України підстави для відкриття касаційного провадження (відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах).

Фактичні обставини

Суди встановили, що ДП «ЛІАЦ» здійснює свою господарську діяльність в сфері забезпечення діяльності ведення державної системи електронного обліку деревини, здійснює розробку, впровадження інноваційних проектів та програм, здійснює іншу господарську діяльність згідно Статуту. У своїй діяльності використовує комп`ютерну програму «АРS Fоrеst» з використанням веб-порталу у мережі Інтернет http://liac-sales.aps-tender.com.

ДП «ЛІАЦ» на підставі договору № 20/10/2017-АЛ від 20 жовтня 2017 року, додатку № 1 до нього та акту приймання-передачі виконаних робіт від 16 січня 2018 року набуло право власності на комп`ютерну програму «АРS Fоrеst».

CТБ «Сумиагропромбіржа» є організатором аукціонів з продажу необробленої деревини.

10 січня 2018 року ДП «ЛІАЦ» (ліцензіар) та CТБ «Сумиагропромбіржа» (ліцензіат) уклали договір № Л-11/ СМ, за яким дійшли згоди, що ліцензіар надав в порядку та на умовах, зазначених у цьому Договорі, у строкове платне користування невиключну ліцензію на використання ліцензіатом (у кількості 1 користувача) у власній господарській діяльності програмного забезпечення «APS Forest», яке належить ліцензіару на праві власності, а ліцензіат сплачує ліцензіару винагороду за надання йому такого дозволу на використання ПЗ на строк по 31 грудня 2018 року.

На підставі укладених договорів про надання послуг з проведення електронних аукціонів з продажу необробленої деревини CТБ «Сумиагропромбіржа» надавало послуги з організації аукціону ДП «Глухівський лісгосп».

25 травня 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 і ОСОБА_3 виданий патент № НОМЕР_1 на корисну модель « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг, що включає з заданою періодичністю здійснення збору на електронному носії інформації, її уніфікацію, об`єднання відомостей про пропозиції товарів і послуг від постачальників (продавців) і обробку запитів за допомогою центрального серверного пристрою, забезпеченого засобом зв`язку з постачальниками (продавцями) і терміналами користувачів глобальної інформаційної мережі, зв`язок з постачальниками (продавцями) і терміналами користувачів глобальної інформаційної мережі здійснюють в режимі реального часу або безпосередньо з можливістю дублювання інформації та захисту її від маніпуляцій за допомогою програмно-апаратних блоків центрального серверного пристрою, які виконані апаратними та/або програмними пристроями, при цьому зв`язок і передачу інформації в мережі Інтернет або в іншій мережі з комп`ютерами або мобільними додатками постачальників (продавців) і користувачів здійснюють через торгові термінали, які технічно формують у вигляді глобальної мережі віддалених комп`ютеризованих або які оснащені іншими мобільними пристроями робочих місць учасників торгів, і через цю мережу проводять обмін інформацією і подачу торгових заявок за номенклатурними і географічними ознаками, при цьому в мережу включають засоби введення інформації, а робочі місця оснащують системою спостереження або участі в торгах в режимі реального часу, системою прийому, обробки, контролю і передачі інформації на головний сервер глобальної мережі, кожному учаснику торгів присвоюють ім`я, ідентифікаційний номер або будь-який інший ідентифікатор та надають пароль для участі в конкретних торгах, крім того, весь документообіг здійснюють в електронному вигляді з можливістю використання електронно-цифрового підпису.

26 липня 2018 року ОСОБА_1 направив ДП «Глухівський лісгосп» листа, в якому повідомив про наявність патенту на корисну модель № НОМЕР_1 від 25 травня 2018 року, а також що за наявними висновками експертів в роботі електронної торгової системи «Портал аукціонних торгів ДП «ЛІАЦ» використовується корисна модель позивача. Заявник просив відмовитись від використання вказаного порталу та попередив, що продовження його використання є порушенням авторських прав.

Висновком експерта Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності від 03 липня 2018 року № 150/18 за результатами проведення експертного дослідження у сфері інтелектуальної власності підтверджено факт використання у процесі проведення автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг (торгів) за допомогою (з використанням) веб-порталу http:/ІНФОРМАЦІЯ_3 кожної істотної ознаки, що включена до незалежного пункту формули за патентом № НОМЕР_1 від 25 травня 2018 року, або ознака, еквівалентна їй.

Вказаний веб-портал належить ДП «ЛІАЦ» та на ньому використовується комп`ютерна програма «APS Forest».

Висновком експерта Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності від 23 червня 2020 року № 094/20 визначено суму збитків ОСОБА_1 з продажу ДП «Глухівський лісгосп» необробленої деревини на СТБ «Сумиагромпромбіржа» у розмірі 350 231,67 грн. Експертом дослідженні документи, якими підтверджується продаж необробленої деревини з використанням програмного забезпечення ДП «ЛІАЦ» за період 2-го кварталу 2018 року по 3-й квартал 2019 року.

За договором № 20/10/2017-АЛ від 20 жовтня 2017 року, укладеним між ДП «ЛІАЦ» та ТОВ «АЛАДДІН СІСТЕМС» про розробку та впровадження програмного продукту «APS-Forest», ДП «ЛІАЦ» набуває усіх майнових прав інтелектуальної власності на цю комп`ютерну програму та породжувані нею наслідки та об`єкти права інтелектуальної власності.

Відповідно до ліцензійного договору № 17082015 від 17 серпня 2015 року та додаткового договору, укладеного між ДП «ЛІАЦ» та ТОВ «АПС СОЛЮШНЗ» щодо передачі у безстрокове платне користування невиключної ліцензії (прав) на використання ліцензованого програмного забезпечення «APS Tender Система управління закупівлями» до ДП «ЛІАЦ» перейшло право використання комп`ютерної програми, на основі якої було створено комп`ютерну програму «APS-Forest». 10 січня 2018 року відповідно до договору « Л-11/СМ ДП «ЛІАЦ» надало СТБ «Сумиагропромбіржа» у строкове платне користування невиключну ліцензію на використання у власній господарській діяльності програмного забезпечення «APS-Forest».

Позиція Верховного Суду

Колегія суддів відхиляє аргументи, які викладені в касаційній скарзі, з таких мотивів.

Відповідно до статті 418 ЦК України право інтелектуальної власності - це право особи на результат інтелектуальної, творчої діяльності або на інший об`єкт права інтелектуальної власності, визначений цим Кодексом та іншим законом. Право інтелектуальної власності становлять особисті немайнові права інтелектуальної власності та (або) майнові права інтелектуальної власності, зміст яких щодо певних об`єктів права інтелектуальної власності визначається цим Кодексом та іншим законом. Право інтелектуальної власності є непорушним. Ніхто не може бути позбавлений права інтелектуальної власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, передбачених законом.

У відповідності до частини першої статті 420 ЦК України до об`єктів права інтелектуальної власності належать, зокрема, винаходи, корисні моделі, промислові зразки.

Згідно частини першої статті стаття 465 ЦК України майнові права інтелектуальної власності на винахід, корисну модель, промисловий зразок є чинними з дати, наступної за датою їх державної реєстрації, за умови підтримання чинності цих прав відповідно до закону.

Згідно частини першої статті 470 ЦК України будь-яка особа, яка до дати подання заявки на винахід, корисну модель, промисловий зразок або, якщо було заявлено пріоритет, до дати пріоритету заявки в інтересах своєї діяльності добросовісно використала винахід, корисну модель, промисловий зразок в Україні або здійснила значну і серйозну підготовку для такого використання, має право на безоплатне продовження такого використання або використання, яке передбачалося зазначеною підготовкою (право попереднього користувача).

Згідно частини першої статті 31 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) будь-яка особа, яка до дати подання до Установи заявки або, якщо заявлено пріоритет, до дати її пріоритету в інтересах своєї діяльності з комерційною метою добросовісно використала в Україні технологічне (технічне) вирішення, тотожне заявленому винаходу (корисній моделі), чи здійснила значну і серйозну підготовку для такого використання, зберігає право на безоплатне продовження цього використання або на використання винаходу (корисної моделі), як це передбачалося зазначеною підготовкою (право попереднього користування).

Право попереднього користування обмежується тим обсягом використання тотожного заявленому винаходу вирішення, яким воно було на дату подання заявки.

Право попереднього користування може передаватися або переходити до іншої особи тільки разом з підприємством чи діловою практикою або тією частиною підприємства чи ділової практики, в яких було використано вирішення, тотожне заявленому винаходу (корисній моделі), чи здійснено значну і серйозну підготовку для такого використання.

На підставі частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з положеннями статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі ухвалити рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд апеляційної інстанції, правильно встановивши характер спірних правовідносин, дослідивши наявні у справі докази, надавши їм належну правову оцінку, зробив обґрунтований висновок про відмову у задоволенні позовних вимог щодо заборони ДП «Глухівський лісгосп» використання корисної моделі «Спосіб автоматизованого здійснення закупівлі і продажу товарів та послуг», на яку виданий патент № НОМЕР_1 від 25 травня 2018 року, шляхом участі в електронних торгах за допомогою (з використанням) комп`ютерної програми «APS-Forest» на веб-порталі ДП «ЛІАЦ», оскільки позивачем не доведено таке використання ДП «Глухівський лісгосп» програмного забезпечення, на яке він отримав патент, яке визнається законодавцем, як використання винаходу (корисної моделі).

Щодо вимог про стягнення заподіяних збитків у вигляді упущеної вигоди.

Відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

За таких обставин, встановивши відсутність протиправної поведінки відповідачів, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні даних позовних вимог.

Доводи касаційної скарги щодо неправильного застосування положень статті 28 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» ґрунтуються на власному тлумаченні норм матеріального права.

Інші доводи зводяться до переоцінки доказів у справі, що перебуває поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

На підставі статті 410 ЦПК України не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги, з урахуванням між касаційного оскарження, висновків апеляційного суду не спростовують, на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення не впливають. З рахуванням наведеного, колегія суддів вважає касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову апеляційного суду залишити без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 410, 416 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Сумського апеляційного суду від 13 липня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: І. О. Дундар

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук