ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3623/22 Справа № 210/5025/21 Суддя у 1-й інстанції - Сільченко В. Є. Суддя у 2-й інстанції - Остапенко В. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2022 року м.Кривий Ріг

справа № 210/5025/21

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Остапенко В.О.,

суддів - Бондар Я.М., Зубакової В.П.

секретар судового засідання Чубіна А.В.

сторони:

позивач ОСОБА_1

відповідач Акціонерне товариство «Українська залізниця»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, без участі учасників справи, в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 грудня 2021 року, яке ухвалено суддею Сільченко В.Є. у м. Кривому Розі Дніпропетровської області, відомості про дату складення повного тексту рішення в матеріалах справи відсутні, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування наказу про накладання дисциплінарного стягнення.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що позивач перебуває у трудових відносинах з відповідачем по справі та займає посаду начальника структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення». Свої посадові обов`язки позивач завжди виконував та виконує сумлінно.

В період з 07.06.2021 року по 19.06.2021 року, в той час коли позивач перебував в учбовій відпустці, в структурному підрозділі керівником якого він є сталася крадіжка брухту кольорових металів. Вказана крадіжка була виявлена 15.06.2021 року о 15.00 год. комірником ОСОБА_2 , яка в присутності вантажника ОСОБА_3 , повинна була провести огляд брухту металу із представником ТОВ «СМ Комплект», які мали придбати даний метал на аукціоні у АТ «Укрзалізниця». Під час даного огляду, після відкриття приміщення гаражу № НОМЕР_1 , запірні пристрої на зовнішніх воротах якого були без пошкоджень та були опломбовані, було виявлено пошкодження внутрішніх дверей, які вели до підсобного приміщення. Також було виявлено зламаний замок та відчиненні внутрішні двері, що вели до приміщення № 4, в якому також зберігався брухт. Одразу після виявлення даних фактів, комірник повідомила про даний випадок заступника позивача - ОСОБА_4 , який переконався у фактах зламу, викликав поліцію. Інформацію про дану подію була внесена до ЄРДР 26.06.2021 року.

22 липня 2021 року відповідно до протоколу надари під головуванням головного інженера Регіональної філії Тищенко Ю.Г., було встановлено факт втручання невизначених осіб у діяльність підприємства та перевірено нормативні документи стосовно охорони та збереження матеріальних цінностей. Зокрема, відповідно до вказаного протоколу було вирішено, в строк до 11.08.2021 року ОСОБА_5 підготувати подання на ім`я директора Регіональної філії щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за неналежне зберігання матеріально-технічних ресурсів у підрозділі, в строк до 10.08.2021 року. ОСОБА_6 підготувати проект наказу на притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача в строк до 13.08.2021 року. 10.08.2021 року у позивача було відібрано пояснення на ім`я директора філії Придніпровської залізниці, де він описав всі події які трапилися та вказав на належне виконання ним своїх безпосередніх посадових обов`язків.

18.08.2021 року наказом директора регіональної філії за № 358/Н, позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків начальника структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення». У даному наказі зокрема зазначено, що ним було порушено п. 2.7 та 2.9 посадової інструкції, зокрема в наказі зазначено, що крадіжка стала можливою через порушення позивачем роботи по контролю за станом записів, додержання лімітів та відпускання матеріальних ресурсів, керування розроблення і впровадження заходів щодо підвищення ефективності використання матеріальних ресурсів, виявленням надлишків та нестач, організації роботи складського господарства, організації оперативного обліку, постачальницьких операцій, перепису матеріальних ресурсів, що і свідчить про порушення пп. 2.7, 2.9 посадової Інструкції.

Позивач з вказаним наказом про накладення на нього дисциплінарного стягнення не згоден та вважає його незаконним, оскільки жодних порушень своїх посадових обов`язків він не здійснював, до випадку крадіжки товарно-матеріальних цінностей він не має жодного відношення та контролю за діяльністю служби охорони він не здійснює.

Крім того, позивач зазначив, що до первинної профспілкової організації структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» РФ «Придніпровська залізниця» про притягнення його до дисциплінарної відповідальності відповідач не звертався, так само як після винесення наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення профспілкову організацію також не повідомлено.

Позивач у позові стверджував, що в наказі про застосування дисциплінарного стягнення відповідачем не зазначено, в чому саме виразилося неналежне виконання ним посадових обов`язків, яких конкретно, та чи перебуває таке порушення у причинно-наслідковому зв`язку із крадіжкою ТМЦ. Окрім того, відповідач в наказі про застосування дисциплінарного стягнення навів власне трактування положень посадової інструкції, що є також грубим порушенням.

Також позивач зазначив, що факт крадіжки було виявлено 15.06.2021 року, в період з 17.06.2021 року по 18.06.2021 року було проведено першу інвентаризацію та встановлено нестачу ТМЦ вагою 9,712 тон, 25.06.2021 року сторожів було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, однак, протягом місяця з дня виявлення так званого дисциплінарного проступку до нього не було застосовано дисциплінарне стягнення, а застосовано тільки 18.08.2021 року, що є порушенням ст. 148 КЗпП України.

На підставі наведеного вище позивач просив суд визнати незаконним та скасувати Наказ директора регіональної Придніпровської залізниці АТ «Українська залізниця» від 18.08.2021 року за № 358/Н, про оголошення начальнику структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» ОСОБА_1 догани.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 грудня 2021 року позовні вимоги задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ директора регіональної Придніпровської залізниці АТ «Українська залізниця» від 18.08.2021 року за №358/Н, про оголошення начальнику структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» ОСОБА_1 догани.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» на користь держави судового збору в розмірі 908 грн.

В апеляційній скарзі відповідач ставить питання про скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог позивача, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи.

Так, на думку відповідача, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку.

Пункт 2.7 Посадової інструкції позивача передбачає його обов`язок забезпечувати контроль за станом запасів, додержанням лімітів на відпускання матеріальних ресурсів, керування розробленням та впровадженням заходів щодо підвищення ефективності використання матеріальних ресурсів, зниження витрат пов`язаних з їх транспортуванням та зберіганням, виявлення залишків та недостач. Тобто на позивача покладений обов`язок контролю, який останнім не виконувався, оскільки позивачем не вживалось управлінських заходів на виявлення недостач матеріальних цінностей, зокрема не видавалось наказів, вказівок щодо огляду складських приміщень на предмет виявлення недостач, що є як дисциплінарним проступком, так і неналежним виконанням трудових обов`язків, що знаходяться в причинному зв`язку.

Також апелянт зауважує на тому, що факт дисциплінарного проступку та вина позивача була встановлена 22.07.2021 року на нараді під головуванням головного інженера регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця», що свідчить про дотримання відповідачем строків, визначених ст. 148 КЗпП України.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Пунктами 10, 11 частини 2 статті 2 ЦПК України визначено, що одними із основних принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ч. 1 ст. 371 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів із дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами ст. 17 Конвенції, жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Вищенаведені положення закону направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які беруть участь у справі.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, №11681/85, §35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому не може бути перешкодою для розгляду судом апеляційної інстанції питання по суті.

Виходячи з вищенаведених норм Конвенції та практики Європейського суду, вимог п.11 частини 3 статті 2 ЦПК України щодо неприпустимості зловживання сторонами своїми процесуальними правами, статті 371 ЦПК України щодо строку розгляду апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін по справі.

Колегія суддів відхиляє клопотання АТ «Українська залізниця» про відкладення розгляду справи на іншу дату після припинення воєнного стану, введеного на території України, оскільки відповідно до рекомендацій роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених Радою суддів України 02 березня 2022 року, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні, яка на день розгляду даної справи.

На день розгляду даної справи на території Дніпропетровської області не ведеться активний бойових дій, що свідчить про те, що поточна обстановка в Дніпропетровській області є стабільною.

Також колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження того, що підприємство відповідача АТ «Українська залізниця» припинило свою роботу, або ж працівники підприємства відповідача, зокрема особи, які мають право приймати участь у розгляді справ в суді та представляти інтереси підприємства, не виконують своїх трудових обов`язків у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та не мають можливості, за об`єктивних обставин, брати участь в судовому засіданні в режимі ВКЗ за допомогою технічних засобів, визначених ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, 15.06.2021 року о 15.30 годині засобами мобільного зв`язку від заступника начальника структурного підрозділу «Служба організації та проведення закупівель» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Укрзалізниця» Чирця А.А. головному інженеру служби організації та проведення закупівель надійшла інформація щодо виявлення слідів зламу внутрішніх дверей та проникнення у приміщення гаражів, де зберігався брухт кольорових металів, прийняття на зберігання від ТЧ-1 при наступних обставинах. Комірник ОСОБА_2 15.08.2021 року о 15 годині 00 хвилин у присутності вантажника ОСОБА_3 для надання доступу ОСОБА_7 (представник ТОВ «СК Комплект») до місця зберігання брухту кольорових металів, виставленого на аукціоні АТ «Укрзалізниця» з метою їх огляду на відповідність заявленим характеристикам, відкрила приміщення гаража № НОМЕР_1 , попередньо упевнившись, що запірні пристрої зовнішніх воріт без слідів пошкодження та опечатані. Після входу у приміщення було виявлені зламані внутрішні двері (зачинені з середини на проволоку 6 мм), що вели до підсобного приміщення (де було вікно з гратами, яке виходило на заднє подвір`я), також було виламано замок та відчинено внутрішні двері, які вели у приміщення №, де також зберігався брухт. О 15.25 ОСОБА_2 доповіла вищевказану інформацію заступнику НХР- ОСОБА_4 , який, попередньо упевнившись в фактах зламу приміщень, о 16.00 викликав поліцію. Щодо зазначеної події поліцією внесено відомості до ЄРДР від 26.06.2021 №0000383.

Відповідно до протоколу наради під головуванням головного інженера регіональної філії «Придніпровська залізниця «Акціонерного товариства «Укрзалізниця» Тищенко Ю.Г. здійснювалося засідання стосовно випадку крадіжки брухту кольорових металів в структурному підрозділі «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення», який було виявлено 15.06.2021 року. За результатами наради вирішено, зокрема, відповідно до п. 1.2 підготувати подання на ім`я директора регіональної філії щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» ОСОБА_1 за неналежне зберігання матеріально-технічних ресурсів у підрозділі та відповідно до п. 2.1 підготувати проект наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» ОСОБА_1 (а.с.14-17).

18 серпня 2021 року директором регіональної філії «Придніпровська залізниця «Акціонерного товариства «Укрзалізниця» Борецьким А.С. було винесено наказ № 358/Н «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», відповідно до якого, за неналежне виконання посадових обов`язків начальнику структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Укрзалізниця» ОСОБА_1 , згідно за ст. 147 КЗпП України, оголошено догану.

Звертаючись до суду з позовом про визнання незаконним та скасування наказу про накладання дисциплінарного стягнення позивач посилався на те, що жодних порушень своїх посадових обов`язків він не здійснював, до випадку крадіжки товарно-матеріальних цінностей він не має жодного відношення та контролю за діяльністю служби охорони він не здійснює.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог позивача суд першої інстанції виходив з того, що допустимих, достовірних та достатніх доказів, що дають підстави в своїй сукупності дійти висновку про правомірність накладеного дисциплінарного стягнення у вигляді догани матеріали справи не містять.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Відповідно до вимог частини другої статті 140 КЗпП України, роботодавець щодо окремих несумлінних працівників вправі застосовути в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу.

Згідно зі ст.147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Відповідно до ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявлення проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладено пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.ст.147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, попередня робота працівника, тощо.

У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Отже, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає, щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Крім цього, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушення ним свої трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин.

Керівник установи або уповноважений ним орган має право застосувати дисциплінарну відповідальність за вчинення працівником проступку, тобто не просто за виявлення факту порушення трудової дисципліни, а за наявності вини особи, яка порушила трудові обов`язки, характеру порушення трудової дисципліни, шкідливих наслідків виявленого правопорушення, встановлення причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками.

Статтею 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач перебуває у трудових відносинах з відповідачем по справі та займає посаду начальника структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення».

Відповідно до п. 2.7 та п. 2.9 Посадової інструкції начальника структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» Григоряна Л.Г., яка затверджена заступником директора з рухомого складу Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Хитрим О.В. 29.12.2020 року, на позивача покладені наступні завдання та обов`язки. Так, п. 2.7 інструкції зазначено, що він забезпечує контроль за станом запасів, додержання лімітів на відпускання матеріальних ресурсів, керуванням розроблення і впровадження заходів щодо підвищення ефективності використання матеріальних ресурсів, зниження витрат пов`язаних з їх транспортуванням та зберіганням, виявлення надлишків та нестач. Пунктом 2.9 покладено обов`язки організації роботи складського господарства, здійснення організації оперативного обліку постачальницьких операцій, перепису матеріальних ресурсів, складання звітності при виконання плану матеріально-технічного забезпечення (а.с.21-25).

В період з 07.06.2021 року по 19.06.2021 року позивач по справі ОСОБА_1 перебував в учбовій відпустці (а.с.26-27).

15.06.2021 року о 15.30 засобами мобільного зв`язку від заступника начальника структурного підрозділу «Служба організації та проведення закупівель» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Укрзалізниця» Чирця А.А. головному інженеру служби організації та проведення закупівель надійшла інформація щодо виявлення слідів зламу внутрішніх дверей та проникнення у приміщення гаражів, де зберігався брухт кольорових металів, прийняття на зберігання від ТЧ-1 при наступних обставинах. Комірник ОСОБА_2 15.08.2021 року о 15 годині 00 хвилин у присутності вантажника ОСОБА_3 для надання доступу ОСОБА_7 (представник ТОВ «СК Комплект») до місця зберігання брухту кольорових металів, виставленого на аукціоні АТ «Укрзалізниця» з метою їх огляду на відповідність заявленим характеристикам, відкрила приміщення гаража № НОМЕР_1 , попередньо упевнившись, що запірні пристрої зовнішніх воріт без слідів пошкодження та опечатані. Після входу у приміщення було виявлені зламані внутрішні двері (зачинені з середини на проволоку 6 мм), що вели до підсобного приміщення (де було вікно з гратами, яке виходило на заднє подвір`я), також було виламано замок та відчинено внутрішні двері, які вели у приміщення №, де також зберігався брухт. О 15.25 ОСОБА_2 доповіла вищевказану інформацію заступнику НХР- ОСОБА_4 , який, попередньо упевнившись в фактах зламу приміщень, о 16.00 викликав поліцію. Щодо зазначеної події поліцією внесено відомості до ЄРДР від 26.06.2021 № 0000383.

18 серпня 2021 року директором регіональної філії «Придніпровська залізниця « Акціонерного товариства «Укрзалізниця» Борецьким А.С. було винесено наказ № 358/Н «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», відповідно до якого, за неналежне виконання посадових обов`язків начальнику структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Укрзалізниця» ОСОБА_1 , згідно за ст. 147 КЗпП України, оголошено догану, оскільки за результатами проведення позапланової інвентаризації зафіксовано нестачу брухту кольорових металів вагою 9,712 тонн.

В наказі про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності зазначено, що нестача брухту кольорових металів вагою 9,712 тонн стала можливою через порушення начальником структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» ОСОБА_1 роботи по контролю за станом запасів, додержання лімітів на відпускання матеріальних ресурсів, керуванням розроблення і впровадження заходів щодо підвищення ефективності використання матеріальних ресурсів, виявлення надлишків та нестач, організації роботи складського господарства, організації оперативного обліку постачальницьких операцій, перепису матеріальних ресурсів, що свідчить про порушення пунктів 2.7 та 2.9 його посадової інструкції, а також вимог статті 139 КЗпП України щодо сумлінного, своєчасного та точного виконання розпоряджень власника або уповноваженого ним органу, що є порушенням трудової дисципліни. (а.с.12-13)

Однак, згідно Довідки про участь у сесії/підтвердження про складання державних іспитів (атестації)/ захист дипломного проекту (роботи) за підписом декана факультету ОСОБА_8 , ОСОБА_1 з 07 червня 2021 року по 19 червня 2021 року перебував на навчанні в КНУ (а.с.27).

Вказані обставини підтверджують, що на момент виявлення слідів зламу внутрішніх дверей та проникнення у приміщення гаражів, де зберігався брухт кольорових металів, прийняття на зберігання від ТЧ-1 комірником ОСОБА_2 15.08.2021 року о 15 годині 00 хвилин, позивач по справі перебував у відпустці, що свідчить про те, що з боку начальника структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» Григоряна Л.Г. відсутні порушення або неналежне виконання трудових обов`язків, так як позивач на час виявлення крадіжки перебував у відпустці та відповідачем не доведено порушення ним вимог інструкції, тому даний факт не може бути підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за недоведеністю самого факту порушення з боку ОСОБА_1 .

На підставі наведеного вище колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що допустимих, достовірних та достатніх доказів, що дають підстави в своїй сукупності дійти висновку про правомірність накладеного дисциплінарного стягнення у вигляді догани матеріали справи не містять.

Не можуть бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції та відмови в задоволенні позовних вимог позивача доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку, так як пункт 2.7 Посадової інструкції позивача передбачає його обов`язок забезпечувати контроль за станом запасів, додержанням лімітів на відпускання матеріальних ресурсів, керування розробленням та впровадженням заходів щодо підвищення ефективності використання матеріальних ресурсів, зниження витрат пов`язаних з їх транспортуванням та зберіганням, виявлення залишків та недостач, оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження того, що позивачем по справі не виконувались вимоги пункту 2.7 Посадової інструкції.

Також не можуть бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції та відмови в задоволенні позовних вимог позивача доводи апеляційної скарги про те, що позивач, на якого покладений обов`язок контролю, зокрема виявлення залишків та недостач, не виконував своїх обов`язків, не видавав наказів, вказівок щодо огляду складських приміщень на предмет виявлення недостач, що є як дисциплінарним проступком, так і неналежним виконанням трудових обов`язків, що знаходяться в причинному зв`язку, оскільки матеріали справи не містять доказів на підтвердження вказаних обставин.

Так, відповідно до норм КЗпП України, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони на інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, а у своїй сукупності - достатніми. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За своєю природою змагальність судочинства засновується на розподілі процесуальних функцій і відповідно правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства суду та сторін (позивача та відповідача). Розподіл процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності втілюється у площині лише прав та обов`язків сторін. Отже, принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача, а доведення заперечень щодо позовних вимог покладається на відповідача.

Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження того, що позивач по справі, на якого покладений обов`язок контролю, зокрема виявлення залишків та недостач, не виконував своїх обов`язків, не видавав наказів, вказівок щодо огляду складських приміщень на предмет виявлення недостач.

При цьому слід зауважити, що п.2.7 Посадової інструкції начальника структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця», відповідно до якого позивач забезпечує контроль за станом запасів, додержання лімітів на відпускання матеріальних ресурсів, керуванням розроблення і впровадження заходів щодо підвищення ефективності використання матеріальних ресурсів, зниження витрат пов`язаних з їх транспортуванням та зберіганням, виявлення надлишків та нестач, не містить вимог щодо обов`язку позивача видавати накази та давати вказівки задля контролю надлишків та нестач, також п.2.7 вказаної Посадової інструкції не містить вимог щодо періодичності контролю надлишків та нестач, що свідчить про недоведеність відповідачем порушення з боку позивача п.2.7 Посадової інструкції начальника структурного підрозділу «Криворізький відділ матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця».

При цьому в наказі про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності зазначено, що позивачем порушено вимоги ст. 139 КЗпП України щодо сумлінного, своєчасного та точного виконання розпоряджень власника або уповноваженого ним органу, що є порушенням трудової дисципліни, в той же час в оспорюваному позивачем наказі не зазначено, які саме розпорядження власника або уповноваженого ним органу позивачем не виконувались, або виконувалися несвоєчасно.

Колегія суддів не приймає до уваги доводи апеляційної скарг про те, що факт дисциплінарного проступку та вина позивача була встановлена 22.07.2021 року на нараді під головуванням головного інженера регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця», що свідчить про дотримання відповідачем строків, визначених ст. 148 КЗпП України, оскільки в даному випадку позовні вимоги позивача задоволено з тих підстав, що доказів, що дають підстави в своїй сукупності дійти висновку про правомірність накладеного дисциплінарного стягнення у вигляді догани, матеріали справи не містять.

Колегія суддів зауважує, що аргументи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів. Проте, відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України, оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів учасниками справи діючим законодавством не передбачена. Судом першої інстанції повно та всебічно досліджені обставини справи, перевірені письмові докази та надано їм належну оцінку.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Отже, вирішуючи спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані, підтверджуються письмовими доказами та не спростовуються доводами, викладеними в апеляційній скарзі.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст.367, 374, 376, 381-383 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без задоволення.

Рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 грудня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 17 травня 2022 року.

Головуючий:

Судді: