Номер провадження 2-о/756/69/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.,

секретар судового засідання- Михнюк В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Друга київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року заявник ОСОБА_1 звернулася до суду і заявою про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 на час відкриття спадщини.

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , після його смерті відкрилася спадщина у вигляді частки на квартиру АДРЕСА_2 . Заявник зазначає, що з 1993 року по день смерті, проживала разом з батьком за адресою: АДРЕСА_1 .

11 лютого 2021 року звернулася до Другої київської державної нотаріальної контори зі заявою про прийняття спадщини. Проте, постановою державного нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори Шершун О.В. від 09 червня 2021 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропущеним шестимісячним строком для прийняття спадщини. З огляду на те, що хоча й батько знявся з місця реєстрації увесь час проживав за даною адресою. Встановлення факту необхідно для подальшого оформлення прав на спадкове майно.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 17 грудня 2021 року справу передано головуючому судді Шролик І.С.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року справу призначено до розгляду та витребувано з Другої київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На виконання вимог ухвали суду 20 січня 2022 року на адресу суду надійшла копія спадкової справи, а також заява від завідувача Другої київської державної нотаріальної контори Погорілої Л.С., в якій просить розглядати справу без участі їх представника.

Ухвалою суду занесеною до протоколу судового засідання від 03 лютого 2022 року залучено до справи в якості заінтересованої особи ОСОБА_2 .

За клопотанням представника заявниці - адвоката Опаріної А.Л. в судовому засіданні 03 лютого 2022 року допитано в якості свідків сусідів заявниці ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Інших заяв, клопотань від учасників справи не надходило, інші процесуальні дії судом не вчинялись.

В судове засідання заявниця та її представник не з`явились, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Представник заінтересованої особи - Другої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з?явилися, про розгляд справи повідомлені судом належним чином. Подали заяву про розгляд справи без їх представника.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з?явився, про розгляд справи повідомлявся судом належним чином. 18 квітня 2022 року надав до суду засобами електронного зв`язку заяву, в якій зазначив, що підтримує подану сестрою заяву та просить проводити розгляд справи без його участі.

В судовому засіданні допитана в якості свідка ОСОБА_5 , яка суду пояснила, що є сусідкою заявниці та проживає в квартирі АДРЕСА_3 . Зауважила, що заявниця увесь час проживала разом із батьком на час його смерті за адресою: АДРЕСА_1 .

Свідок ОСОБА_4 суду пояснив, що є сусідом заявниці та мешкає в квартирі № 19 в цьому ж будинку, в якому проживає з 1994 року. Підтвердив, що заявниця з народження проживала з батьками за адресою: АДРЕСА_1 . Раніше в квартирі також проживав рідний брат заявниці ОСОБА_2 , проте вже досить тривалий час там не проживає.

В зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, категорію та складність справи, а також враховуючи подані сторонами заяви, враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд ухвалив розглянути справу без участі заявниці, її представника, заінтересованих осіб та їх представників.

Дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, враховуючи позицію заявниці, заінтересованих осіб, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 20 вересня 1977 року, виданого на ім?я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в графі вказано батько ОСОБА_3 . (а.с. 9).

Зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 17 вересня 2019 року встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 10).

Як вбачається з паспорта громадянина України ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , з 14 вересня 1993 року. (а.с. 7).

Згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Знятий з реєстрації 28 лютого 2015 року. (а.с. 33).

Як вбачається зі свідоцтва про право власності на житло від 17 грудня 1998 року квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної власності гр. ОСОБА_6 та членам її сім?ї: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 . (а.с. 11).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 26 березня 2017 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мати заявниці померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . (а.с. 53).

Постановою державного нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори Шершун О.В. від 09 червня 2021 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини. (а.с. 12).

Згідно копії спадкової справи № 89/2021, заведеної щодо майна померлого ОСОБА_3 , єдиним спадкоємцем який звернувся із заявою про прийняття спадщини є ОСОБА_1 (а.с. 21- 43).

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Частиною першою статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Перелік юридичних фактів, що підлягають установленню в судовому порядку, визначений у частині першій статті 315 цього Кодексу, не є вичерпним.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.

У статті 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України ).

Згідно з частиною другою статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

За змістом норми статті 1268 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Так, відповідно до частин третьої і четвертої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Місцем проживання фізичної особи згідно з частиною першою статті 29 ЦК України є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.

Статтями 2, 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.

Місцем проживання є адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком понад шість місяців на рік.

Таким чином, відсутність реєстрації місця проживання заявниці за місцем реєстрації проживання спадкодавця не може бути доказом того, що вона не проживала зі спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації згідно зі статтею 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо обставини, встановлені частиною третьою статті 1268 ЦК України, підтверджуються іншими належними і допустимими доказами, які були надані заявницею та оцінені судом.

Даний висновок міститься в Постанові Верховного суду від 10 січня 2019 року справа № 484/747/17, провадження № 61-44149св18, який з огляду на положення ч. 4 ст. 263 ЦПУ України суд враховує до спірних правовідносин в даній справі.

Наявними у матеріалах справи письмовими доказами та показами свідків, доведений факт того, що заявниця ОСОБА_1 на час смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 проживали разом в квартирі АДРЕСА_2 .

Крім того, положення ч.ч. 1, 2 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини має для заявниці юридичне значення. Юридичний факт встановлюється з метою реалізації права на отримання спадку.

Оскільки, інших спадкоємців як встановлено з дослідженою в судовому засіданні спадкової справи, які б звернулися зі заявою про прийняття спадщини не має, рідний брат ОСОБА_2 не звертався зі заявою про прийняття спадщини, підтримує заяву сестри, спору про майнове або особисте немайнове право не існує, встановити зазначений факт в позасудовому порядку неможливо, суд вважає вказані заявником вимоги обґрунтованими, які відповідно до вищезазначених норм права підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 5, 7, 8, 13, 81, 234, 256, 293, 294, 315-319 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Друга київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини - задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 18 травня 2022 року.

Суддя І.С. Шролик