Справа № 674/427/22
Провадження № 2/674/269/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2022 року м.Дунаївці

Дунаєвецький районний суд Хмельницької області у складі:

головуючої судді Шафікової Ю.Е ,

за участю секретаря Проценко Л.В.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження, у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в місті Дунаївці, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дунаєвецької міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

19.04.2022 року ОСОБА_1 звернулася до Дунаєвецького районного суду Хмельницької області з позовом, в якому просив визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 баби поматеринській лінії ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба по материнській лінії ОСОБА_3 , яка була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 . Після її смерті залишилось спадкове майно: житловий будинок в АДРЕСА_2 , право власності якого посвідчено свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 04.07.2008 року серії НОМЕР_1 . Позивачка є спадкоємцем за заповітом, оскільки при житті ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого все своє майно заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , однак ОСОБА_2 мати позивачки на спадщину не претендує.

18 лютого 2020 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Дунаєвецького районного нотаріального округу Бугерко Н.А. з метою оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_3 , отримала повідомлення про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що пропустила строк для прийняття спадщини. Вказані обставини унеможливлюють реалізацію спадкових прав ОСОБА_1 , а тому просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Згідно з ухвалою суду від 27 квітня 2022 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачу - відповіді на відзив.

В підготовче судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, однак надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій вимоги позову підтримавлау повному обсязі та просила їх задовольнити.

Представник відповідача Дунаєвецької міської ради у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, подали до суду відзив, у якому позовні вимоги визнають, не заперечували щодо їх задоволення, розгляд справи просили проводити за їх відсутності.

Відповідачка ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, однак надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій вимоги позову визнала повністю.

Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно із ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду, вважає що позовні вимоги підлягають до задоволення.

Судом встановлено, що що позивачка ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , її мати ОСОБА_2 та одружилась з ОСОБА_5 , її дівоче прізвище ОСОБА_6 , що підтверджується копіями свідоцт про народження серії НОМЕР_2 , про шлюб серії НОМЕР_3 .

Також встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 .

За життя ОСОБА_3 залишила заповіт від 08 лютого 2000 року, посвідчений секретарем виконавчого комітету Миньковецької сільської ради народних депутатів Дунаєвецького району Хмельницької області, зареєстрованим в реєстрі за №10, згідно якого померла заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_4 все своє майно, однак ОСОБА_2 на спадщину не претендує.

Згідно довідки Дунаєвецької міської ради від 03 лютого 2020 року №69 ОСОБА_3 на день смерті була зареєстрована і проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно постанови приватного нотаріусу Дунаєвецького районного нотаріального округу Хмельницької області від 18.02.2020 року №134/02-31 позивачці ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з тих підстав, що вона пропустила встановлений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини.

За змістом позовної заяви слідує, що позивачка з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, у зв`язку із відсутністю в неї відомостей про існування заповіту.

Вирішуючи обґрунтованість доводів позивача щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених нею на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне.

Статтею 263 ЦПК України передбачено, що рішення суду повинно бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з вимогами ст.1223 ЦК України першочергове право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно зі статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Встановивши, що ОСОБА_1 була необізнаною про наявність заповіту, складеного на її користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_7 не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, враховуючи, що після смерті ОСОБА_3 спадкоємцем за заповітом є ОСОБА_1 , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивачка пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з необізнаністю про наявність заповіту, відповідачі проти задоволення позову не заперечують, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачкою суд визнає поважними.

Керуючисьст.ст.4, 12, 13, 200, 206, 258, 259, 263-265ЦПКУкраїни, ст.1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дунаєвецької міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили за заповітом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 , 1936 року народження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду безпосередньо або через Дунаєвецький районний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників справи:

позивач ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ;

відповідач - Дунаєвецька міська рада місцезнаходження: м.Дунаївці вул. Шевченка,50, Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, ;

відповідач ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 .

Суддя Ю. Е. Шафікова