Постанова

Іменем України

17 травня 2022 року

м. Київ

справа № 686/29571/18

провадження № 61-14682св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , відповідач - Хмельницька гімназія № 1 імені Володимира Красицького,
розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області

від 12 грудня 2019 року у складі судді Продана Б. Г. та постанову Хмельницького апеляційного суду від 15 липня 2020 року у складі колегії суддів: Талалай О. І., Корніюк А. П., Купельського А. В.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Хмельницької гімназії № 1 імені Володимира Красицького про визнання незаконним та скасування наказу.

Позовна заява мотивована тим, що наказом Управління освіти Хмельницької міської ради від 31 серпня 2015 року № 1001-к

ОСОБА_1 прийнятий на посаду вчителя предмета «Захист Вітчизни» Хмельницької гімназії № 1 імені Володимира Красицького.

Згідно з наказом від 21 січня 2018 року № 23 «Про результати перевірки стану викладання предмету «Захист Вітчизни» учителем

ОСОБА_1 » за результатом встановлених заступником директора з навчально-виховної роботи порушень календарного планування першого семестру, невідповідності тематичного оцінювання вивченню окремих тем та розділів, порушення ведення поточного оцінювання, несистематичного ведення учителем ОСОБА_1 обліку відвідування учнями занять, учителю, зокрема, наказано вивчити Інструкцію з ведення класного журналу 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки України від 03 червня 2008 року № 496 (далі - Інструкція № 496), вести записи охайно, своєчасно, відповідно до вимог Інструкції.

Наказом від 14 листопада 2018 року № 153-К до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, зокрема, за порушення

пунктів 3.1, 3.2 розділу 2 Інструкції № 496.

Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача стала доповідна записка заступника директора школи з навчально-виховної роботи від 23 жовтня 2018 року за результатом перевірки ведення класного журналу учителем предмету «Захист Вітчизни» ОСОБА_1 , під час якої виявлені виправлення в журналі 7(11)-А класу тематичних оцінок п`ятьом учням, невідповідність виставлених тематичних оцінок поточним;

в журналі 6(10)-В класу тематичні оцінки окремим учням виставлені без жодної поточної оцінки, деяким учням у графі для тематичних оцінок учитель поставив відмітку «н». Записи уроків не відповідають календарному плануванню.

Посилаючись на порушення статті 54 Закону України «Про освіту», ОСОБА_1 просив суд визнати незаконними та скасувати наказ директора Хмельницької гімназії № 1 імені Володимира Красицького

від 14 листопада 2018 року № 153-К про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Хмельницької гімназії № 1 імені Володимира Красицького про визнання незаконним та скасування наказу.

Позовна заява мотивована тим, що наказом Управління освіти Хмельницької міської ради від 31 серпня 2015 року № 1001-к

ОСОБА_1 прийнятий на посаду вчителя предмета «Захист Вітчизни» Хмельницької гімназії № 1 імені Володимира Красицького.

Згідно з наказом від 21 січня 2018 року № 23 «Про результати перевірки стану викладання предмету «Захист Вітчизни» учителем

ОСОБА_1 » за результатом встановлених заступником директора з навчально-виховної роботи порушень календарного планування першого семестру, невідповідності тематичного оцінювання вивченню окремих тем та розділів, порушення ведення поточного оцінювання, несистематичного ведення учителем ОСОБА_1 обліку відвідування учнями занять, учителю, зокрема, наказано вивчити Інструкцію № 496, вести записи охайно, своєчасно, відповідно до вимог Інструкції.

Наказом від 14 листопада 2018 року № 153-К до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, зокрема, за порушення

пунктів 3.1, 3.2 розділу 2 Інструкції № 496.

Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача стала доповідна записка заступника директора школи з навчально-виховної роботи від 23 жовтня 2018 року за результатом перевірки ведення класного журналу учителем предмету «Захист Вітчизни» ОСОБА_1 , під час якої виявлені виправлення в журналі 7(11)-А класу тематичних оцінок п`ятьом учням, невідповідність виставлених тематичних оцінок поточним;

в журналі 6(10)-В класу тематичні оцінки окремим учням виставлені без жодної поточної оцінки, деяким учням у графі для тематичних оцінок учитель поставив відмітку «н». Записи уроків не відповідають календарному плануванню.

14 січня 2019 року за результатом перевірки заступником директора гімназії з навчально-виховної роботи Демидко М. В. ведення класного журналу учнів 6(10)-В класу з предмету «Захист Вітчизни» були виявлені порушення, зокрема, необ`єктивно виставлені оцінки окремим учням, внесення до журналу поточних оцінок учнів, які були відсутні на час перевірки його ведення 23 жовтня 2018 року, в рядку № 21 виставлені оцінки невідомому учню.

Наказом від 06 лютого 2019 року № 2-к.к. ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності і накладено стягнення у виді догани за порушення розділу 3 пунктів 3.1, 3.2 Інструкції № 496.

Посилаючись на те, що відповідачем порушено вимоги статті 148 КЗпП України, ОСОБА_1 просив суд визнати незаконним та скасувати наказ директора Хмельницької гімназії № 1 імені Володимира Красицького від 06 лютого 2019 року № 2-к.к. про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

і мотиви їх ухвалення

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області

від 02 липня 2019 року об`єднано в одне провадження цивільну справу

№ 686/29571/18 за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької міської гімназії № 1 імені Володимира Красицького про визнання незаконним

і скасування наказу від 14 листопада 2018 року № 153-К про притягнення

до дисциплінарної відповідальності та цивільну справу № 686/5793/19

за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької міської гімназії № 1 імені Володимира Красицького про визнання незаконним і скасування наказу

від 06 лютого 2019 року № 2-к.к. про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Присвоєно справі № 686/29571/18.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області

від 12 грудня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 15 липня 2020 року рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області

від 12 грудня 2019 року залишено без змін.

Судові рішення мотивовані тим, що ОСОБА_1 не дотримано вимог Інструкції № 496, а притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності проведено з дотриманням вимог трудового законодавства. Тому наявні підстави для залишення позову без задоволення.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Підставою касаційного оскарження судового рішення заявник зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми матеріального права та порушили норми процесуального права, а також вказує, що суди відмовили йому у задоволенні клопотання про огляд оригіналу діючого статуту Хмельницької гімназії № 1 імені Володимира Красицького

(пункт 3 частини третьої статті 411 ЦПК України).

Також заявник посилається на постанову Верховного Суду від 23 січня

2018 року у справі № 273/212/16 (провадження № 61-787св17), як на неоднакове застосування норм права в подібних правовідносинах.

Касаційна скарга мотивована тим, що до спірних правовідносин застосовано накази Міністерства освіти і науки України, які втратили чинність.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники судового процесу не скористались правом подати відзив на касаційну скаргу, заперечень щодо її вимог і змісту до суду не направили.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що на підставі наказу Управління освіти Хмельницької міської ради від 31 серпня 2015 року № 1001-к ОСОБА_1 прийнятий на посаду вчителя предмета «Захист Вітчизни» Хмельницької гімназії № 1 імені Володимира Красицького.

Згідно з наказом від 21 січня 2018 року № 23 «Про результати перевірки стану викладання предмету «Захист Вітчизни» учителем

ОСОБА_1 » за результатом встановлених заступником директора з навчально-виховної роботи Демидко М. В. порушень календарного планування першого семестру, невідповідності тематичного оцінювання вивченню окремих тем та розділів, порушення ведення поточного оцінювання, несистематичного ведення учителем ОСОБА_1 обліку відвідування учнями занять, учителю, зокрема, наказано вивчити Інструкцію № 496, вести записи охайно, своєчасно, відповідно до вимог Інструкції.

Наказом від 14 листопада 2018 року № 153-К до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, зокрема, за порушення Інструкції № 496.

Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача стала доповідна записка заступника директора школи з навчально-виховної роботи від 23 жовтня 2018 року за результатом перевірки ведення класного журналу учителем предмету «Захист Вітчизни» ОСОБА_1 , під час якої виявлені виправлення в журналі 7(11)-А класу тематичних оцінок п`ятьом учням, невідповідність виставлених тематичних оцінок поточним; в журналі 6(10)-В класу тематичні оцінки окремим учням виставлені без жодної поточної оцінки, деяким учням у графі для тематичних оцінок учитель поставив відмітку «н». Записи уроків не відповідають календарному плануванню.

Згідно з актом від 07 листопада 2018 року ОСОБА_1 отримав повідомлення про надання письмового пояснення, проте до кінця робочого дня пояснень не надав.

14 січня 2019 року за результатом перевірки заступником директора гімназії з навчально-виховної роботи Демидко М. В. ведення класного журналу учнів 6(10)-В класу з предмету «Захист Вітчизни» були виявлені порушення, зокрема, необ`єктивно виставлені оцінки окремим учням, внесення до журналу поточних оцінок учнів, які були відсутні на час перевірки його ведення 23 жовтня 2018 року, в рядку № 21 виставлені оцінки невідомому учню.

Наказом від 06 лютого 2019 року № 2-к.к. ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності і накладено стягнення у виді догани за порушення розділу 3 пунктів 3.1, 3.2 Інструкції № 496.

Також суди встановили, що пунктом 1.4 посадової інструкції учителя

з предмета «Захист Вітчизни», затвердженої наказом Хмельницької гімназії № 1 імені Володимира Красицького від 29 грудня 2017 року № 407 визначено, що у своїй діяльності учитель керується Конституцією і законами України, указами Президента України, рішеннями Кабінету Міністрів України, органів управління освіти всіх рівнів з питань освіти і виховання, оборони, цивільної оборони і забезпечення функціонування закладу при надзвичайних ситуаціях, правилами і нормами охорони праці, техніки безпеки і протипожежного захисту, а також Статутом і локальними правовими актами школи (в тому числі Правилами внутрішнього трудового розпорядку, наказами і розпорядженнями директора, даною посадовою інструкцією, трудовим договором (контрактом). Учитель дотримується Конвенції про права дитини.

Відповідно до пункту 2.1 розділу 2 Інструкції № 496 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) класний журнал - це обов`язковий документ загальноосвітнього навчального закладу, в якому фіксуються результати навчальних досягнень учнів, відвідування ними занять, стан виконання навчальних програм тощо. Ведення журналу здійснюється класним керівником та вчителями. Вони несуть особисту відповідальність за своєчасність, стан та достовірність записів. Записи в журналі ведуться державною мовою. З іноземних мов частково допускається запис змісту уроку та завдання додому мовою вивчення предмета. Записи проводяться чорнилами (пастою) одного (чорного або синього) кольору, чітко й охайно. На сторінках журналу не допускаються будь-які виправлення. У разі помилкового або неправильного запису поряд робиться правильний, який засвідчується підписом керівника навчального закладу та скріплюється печаткою. Оцінювання навчальних досягнень учнів здійснюється за 12-бальною системою (шкалою) і його результати позначаються цифрами від 1 до 12. Критерії оцінювання навчальних досягнень реалізуються в нормах оцінок, які встановлюють чітке співвідношення між вимогами до знань, умінь і навичок та показником оцінки в балах. У разі не атестації учня робиться відповідний запис:

н/а (не атестований(а)).

Згідно з пунктом 2.2 розділу 2 Інструкції № 496 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) перевірка керівником (заступником керівника) навчального закладу стану ведення журналу здійснюється протягом навчального року не менше 4 разів.

Пунктом 3.1 розділу 3 Інструкції № 496 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що основними видами оцінювання навчальних досягнень учнів є поточне та підсумкове (тематичне, семестрове, річне), державна підсумкова атестація. Оцінювання навчальних досягнень учнів здійснюється відповідно до критеріїв оцінювання навчальних досягнень учнів у системі загальної середньої освіти, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України

від 05 травня 2008 року № 371.

Відповідно до пункту 3.2 розділу 3 Інструкції № 496 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) поточна оцінка виставляється до класного журналу в колонку з надписом, що засвідчує дату проведення заняття, коли здійснювалося оцінювання учня (учениці). Тематична оцінка виставляється до класного журналу в колонку з надписом Тематична без дати.При виставленні тематичної оцінки враховуються всі види навчальної діяльності, що підлягали оцінюванню протягом вивчення теми. При цьому проведення окремої тематичної атестації при здійсненні відповідного оцінювання не передбачається. Якщо учень (учениця) був(ла) відсутній(я) на уроках протягом вивчення теми, не виконав(ла) вимоги навчальної програми, у колонку з надписом Тематична виставляється н/а (не атестований(а)). Тематична оцінка не підлягає коригуванню.

Передбачене у розділі 3 Інструкції № 496 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) виставлення учням оцінок за усні відповіді у день атестування кореспондується з положеннями щодо виставлення оцінок за письмові роботи, викладених у «Вказівках до ведення класного журналу», затверджених наказом Міністерства освіти

і науки, молоді та спорту України від 10 травня 2011 року № 423

«Про затвердження єдиних зразків обов`язкової ділової документації

у загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності».

Згідно з цими вказівками за письмові роботи бали ставляться в графі того дня, коли вони проводились у класі.

Отже, записи до класного журналу про оцінювання учнів як за усні відповіді, так і за письмові роботи повинні проводитися у той день, коли учня атестовано на відповідну оцінку (бал).

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених

у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Частиною першою статті 402 ЦПК України визначено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог

і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судові рішення відповідають.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно зі статтею 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом

у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша

статті 13 ЦПК України).

Спірні правовідносини, що склались між учасниками справи, регулюються Конституцією України та Кодексом законів про працю України

(далі - КЗпП України).

Статтею 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, та на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до частини першої статті 21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем-фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець-фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Статтею 147-1 КЗпП України визначено, що дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Отже, порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що проявилися в порушенні: правил внутрішнього трудового розпорядку; посадових інструкцій; положень, наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер.

Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Згідно зі статтею 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 , як на підставу своїх порушених прав, зазначав, що підставою притягнення його до відповідальності є доповідна записка заступника директора гімназії з навчально-виховної роботи. Позивач також вважав, що порушень ведення класного журналу він не допустив, а тому притягнення його до відповідальності є порушенням академічної свободи, яка передбачена статтею 54 Закону України «Про освіту».

Верховний Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанції з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Підставою застосування догани є винне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

У справах щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності обов`язок доказування правомірності застосування дисциплінарного стягнення покладається на роботодавця.

Наказом Міністерства освіти і науки України від 03 червня 2008 року № 496 затверджено Інструкцію з ведення класних журналів учнів 5-11 (12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів.

Дія цього наказу поширюється на усі загальноосвітні навчальні заклади, а його положень при веденні класного журналу зобов`язані дотримуватись вчителі-предметними, класні керівники, і у межах повноважень, керівництво навчального закладу.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, виходив з того, що перевірку класних журналів в гімназії відповідно до посадової інструкції та наказу про «Про розподіл функціональних обов`язків між членами адміністрації гімназії № 1» зобов`язана здійснювати заступник директора з навчально-виховної роботи.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, установивши, що факт несвоєчасного внесення до класного журналу позивачем відомостей про оцінювання учнів, виправлення записів у ньому, невідповідності тематичного оцінювання вивченню окремих тем та розділів, порушення ведення поточного оцінювання, необ`єктивне оцінювання окремих учнів, виправлення (наведення, корегування) записів у журналах 7(11)-А класу

і 6(10)-В класу з предмету «Захист Вітчизни є установленим

і підтверджується матеріалами справи, та врахувавши, що

ОСОБА_1 не дотримано вимог Інструкції № 496, а притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності проведено з дотриманням вимог закону, суди дійшли обґрунтованого висновку про залишення позову без задоволення.

Посилання в касаційній скарзі на постанову Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 273/212/16 (провадження № 61-787св17), в якій зазначено, що з урахуванням вимог трудового законодавства у справах, у яких оспорюється незаконність звільнення, саме відповідач повинен довести, що звільнення відбулося без порушення законодавства про працю, колегія суддів не бере до уваги з огляду на наступне.

Суди встановили, що перевірку класних журналів в гімназії відповідно до посадової інструкції та наказу про «Про розподіл функціональних обов`язків між членами адміністрації гімназії № 1» зобов`язана здійснювати заступник директора з навчально-виховної роботи Демидко М. В .

Факт несвоєчасного внесення до класного журналу позивачем відомостей про оцінювання учнів, виправлення записів у ньому, невідповідності тематичного оцінювання вивченню окремих тем та розділів, порушення ведення поточного оцінювання, необ`єктивне оцінювання окремих учнів, виправлення (наведення, корегування) записів у журналах 7(11)-А класу

і 6(10)-В класу з предмету «Захист Вітчизни є установленим

і підтверджується матеріалами справи.

ОСОБА_1 несвоєчасність внесення записів про оцінювання окремих учнів і відсутність станом на момент перевірки у них поточних оцінок, пояснює атестуванням учнів у інші дати, зокрема, у зв`язку з відсутністю їх на уроках протягом вивчення теми.

Таке розуміння позивачем об`єктивності оцінювання учнів, правильності, своєчасності ведення класного журналу та заборони виправлень у ньому

є свідомим порушенням наведених вище норм.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач отримав повідомлення про надання письмових пояснень, а тому мав змогу їх надати.

Таким чином, визначеними статтями 148, 149 КЗпП України порядок

і строки накладення дисциплінарного стягнення відповідачем дотримані.

Доводи касаційної скарги про відсутність заборони у законодавстві виставляти оцінки у будь-який навчальний час і неправильне застосування судом першої інстанції положень «Вказівок до ведення класного журналу», затверджених наказом Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України від 10 травня 2011 року № 423, який на думку ОСОБА_1 втратив чинність у зв`язку з втратою чинності наказом Міністерства освіти і науки України від 23 червня 2000 року № 240 «Про затвердження Інструкції з ведення ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах

I-III ступенів», є безпідставними, оскільки наказ Міністерства освіти і науки від 10 травня 2011 року № 423 є чинним і підлягає застосуванню.

Інші наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження в судах першої та апеляційної інстанцій із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18) зазначила, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України. Суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.

Однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права. Єдина практика застосування законів поліпшує громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також довіру до відправлення правосуддя.

Неодноразове ухвалення протилежних і суперечливих судових рішень, особливо судами вищих інстанцій, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

На думку судової колегії судові рішення, що переглядаються, є достатньо мотивованими.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки у задоволенні касаційної скарги відмовлено, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З підстав вищевказаного, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області

від 12 грудня 2019 року та постанову Хмельницького апеляційного суду

від 15 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною

і оскарженню не підлягає.

Судді:І. М. Фаловська С. Ю. Мартєв В. В. Сердюк