Дата документу 19.05.2022
Справа № 334/8414/19
Провадження № 2/334/160/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2022 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Козлової Н.Ю., за участю секретаря Зоріної С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача адвоката Євсеєнко В.В. про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Третя особа: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Корицький Євгеній Давидович про визнання заповіту недійсним

в с т а н о в и в:

В провадженні Ленінського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Третя особа: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Корицький Євгеній Давидович про визнання заповіту недійсним.

Під час проведення підготовчого судового засідання представником позивача було заявлено клопотання про призначення по даній справі посмертної судової психолого-психіатричну експертизи, мотивуючи його тим, що на момент його укладання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 тяжко хворіла внаслідок пухлини головного мозку, що підтверджується наданою до позову медичною документацією, то для встановлення об єктивпої істини та дієздатності заповідачки, потрібні спеціальні знання.

Ухвалою Ленінського районного суду м.Запоріжжя від 01 липня 2021 року було призначено посмертну судово-психіатричну експертизу та зупинено провадження у справі на період її проведення.

17 листопада 2021 року до суду надійшов висновок експерта № 443 разом з матеріалами цивільної справи.

Ухвалою Ленінського районного суду м.Запоріжжя від 18 листопада 2021 року провадження у вищевказаній справі було відновлено.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Євсеєнко В.В. заявив клопотання про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи.

Клопотання обґрунтовано тим, що експертами Комунальної установи «Обласна клінічна психіатрична лікарня» Запорізької обласної ради було порушено інструкцію про проведення відповідних експертиз, а саме: п. 4.12 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5).

Також, адвокат стверджує, що експертами не вказано згідно яких методик вони проводили експертизу, а також чим вони керувались відхиляючи ті чи інші докази, або навпаки надаючи перевагу тим чи іншим доказам із наявних у матеріалах справи.

Крім того, адвокат зазначає, що із доданого до експертизи супровідного листа випливає, що під час проведення експертизи експерти використовували матеріали справи № 334/8414/19, медичні карти стаціонарного хворого № 4087 КУ «6 МЛК» та № 1554 КЗ «ЗМБКЛ», копії КТ- обстеження головного мозку від 24 травня 2019. Тобто вбачається, що в процесі проведення експертизи не було використано та досліджено медичну карту амбулаторного хворого ОСОБА_4 в якій відмічався сімейним лікарем стан останньої після виписки із лікарні 03 червня 2019.

Отже, з метою правильного та всебічного розгляду справи по вирішенню спору необхідне проведення повторної посмертної комісійної судово-психіатричну експертизу по дослідженню відсутності психічного розладу у вигляді органічного емоційно-нестійкого (астенічного) розладу помірно-виваженого ступеню, внаслідок онкологічного захворювання (гліобласгома правої півкулі головного мозку), у зв`язку з чим остання могла розуміти значення своїх дій та керувати ними.

Представник другого відповідача підтримав клопотання про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи.

Представник позивача категорично заперечувала проти проведення повторної експертизи, посилаючись на те, що клопотання представника відповідача фактично зводиться до його незгоди з висновком первинної експертизи, тому само клопотання є необґрунтоване та безпідставне у даному провадженні.

Суд, дослідивши клопотання про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи, заслухавши думку учасників справи приходить до таких висновків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною 1 статті 225 ЦК України встановлено, що правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.

Як роз`яснено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 №9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо).

Як визначеност.102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Як зазначено у п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України, «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» №8 від 30.05.1997 року, призначення експертизи в цивільних справах допускається як під час судового розгляду, так і в процесі підготовки до нього. У разі, коли необхідність експертного висновку обумовлена обставинами, викладеними у позовній заяві, чи поданими доказами, суддя має призначати експертизу, як правило, при підготовці справи до судового розгляду, враховуючи при цьому думку осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч.1 ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим, якщо у справі необхідно встановити, зокрема психічний стан особи.

Як слідує з клопотання, за змістом предмету експертного дослідження, метою його проведення є визначення психічного стану померлої ОСОБА_4 , її здатність з урахуванням стану здоров`я, повною мірою вільно та усвідомлено приймати рішення та реалізувати своїми діями під час укладання заповіт, з урахуванням стану здоров`я, усвідомлювати і якою мірою, фактичний зміст власних дій під час укладання заповіту, її здатність повною мірою прогнозувати наслідки власних дій під час укладання заповіту, з урахуванням стану здоров`я, повною мірою усвідомлено приймати рішення, адекватне ситуації та усвідомлено реалізовувати його під час укладання заповіту та можливість вплинути на її здатність розуміти значення своїх дій під час підписання (написання) заповіту виявлене у померлої ураження правої гемісфери великого мозку неопластичного генезу (астроцитома?), крововилив в неопластичний субстрат, дислокаційна гідроцефалія, поліфікальна ішемічна лейкоенцефалопатія, атрофічний процес великого мозку та мозочку, неспроможність діафрагми турецького сідла.

Проте, із наданого висновку первинної експертизи №443 від 04.10.2021 року експертами не вказано згідно яких методик вони проводили експертизу, а також чим вони керувались відхиляючи ті чи інші докази, або навпаки надаючи перевагу тим чи іншим доказам із наявних у матеріалах справи.

Так експертом не взято до уваги відмітки лікуючого лікаря або огляд проведений заввіділення від 03 червня 2019, в якому зазначено, що: «пацієнтка закінчила курс лікування, в результаті проведеної терапії стан незначно покращився: хвора у свідомості, контактна, орієнтовна в місті, часі та особистості зберігається слабкість лівих кінцівок.

Експерти у своєму висновку залишили позо увагою інформацію з медичних карток, свідчення нотаріуса ОСОБА_5 , а посилалися на загальний діагноз померлої, тому дійшла висновку, що ОСОБА_4 , 1952 р.н. під час підписання заповіту 03.06.20219 виявляла ознаки психічного розладу у вигляді органічного емоційно-нестійкого (астенічного) розладу помірно-виваженого ступеню, а тому підчас підписання заповіту психічний ступінь розладів був такий, що істотно впливав на її здатність розуміти значення своїх дій.

Крім того, із доданого до експертизи супровідного листа випливає, що під час проведення експертизи експерти використовували матеріали справи № 334/8414/19, медичні карти стаціонарного хворого № 4087 КУ «6 МЛК» та № 1554 КЗ «ЗМБКЛ», копії КТ- обстеження головного мозку від 24 травня 2019. Тобто вбачається, що в процесі проведення експертизи не було використано та досліджено медичну карту амбулаторного хворого ОСОБА_4 в якій відмічався сімейним лікарем стан останньої після виписки із лікарні 03 червня 2019.

Відповідно до п. 4.12 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5). У вступній частині висновку експерта зазначаються: нормативні акти, методики, рекомендована науково-технічна та довідкова література з Переліку рекомендованої науково-технічної та довідкової літератури, що використовується під час проведення судових експертиз, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 30 липня 2010 року № 1722/5, інші інформаційні джерела, які використовувались експертом при вирішенні поставлених питань, за правилами бібліографічного опису, із зазначенням реєстраційних кодів методик проведення судових експертиз з Реєстру методик проведення судових експертиз, який ведеться відповідно до Порядку ведення Реєстру методик проведення судових експертиз, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2008 року № 1666/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 жовтня 2008 року за № 924/15615.

З наданого висновку первинної експертизи №443 від 04.10.2021 року вищевказані правила проведення судових експертиз та експертних досліджень не зазначені.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необгрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що з`ясування зазначених вище підстав, що мають значення для справи та з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду у справі необхідно призначити повторну посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити Київському міському центру судово - психіатричної експертизи (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103-А).

При визначенні кола запитань, які слід поставити на вирішення перед експертами, суд керується положеннями ч.ч.4, 5ст.103 ЦПК України, відповідно до яких питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

З урахуванням положень ч.3ст.103 ЦПК Українита ініціювання проведення експертизи стороною відповідача з метою доведеності перед судом пред`явлених ним заперечень, суд вважає за необхідне оплату за проведення посмертної судово-психіатричної експертизи покласти на відповідачів.

Оскільки проведення по справі експертизи перешкоджає подальшому розгляду судом справи та потребує значного часу з огляду на характер її складності, суд приходить до висновку про необхідність зупинення провадження у справі на час її проведення відповідно до п.5 ч.1ст.252 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.76,77,102-104,107,108,135,252,п.п.13, 14 ч.1 ст.353, п.п.9, 15 Перехідних положень ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача адвоката Євсеєнко В.В. про призначення повторної посмертної судово-психіатричної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Третя особа: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Корицький Євгеній Давидович про визнання заповіту недійсним - задовольнити.

Призначити у справі повторну посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити Київському міському центру судово - психіатричної експертизи (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103-А).

На вирішення експерту поставити такі питання:

Чи здатною була ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням стану здоров`я, повною мірою вільно та усвідомлено приймати рішення та реалізувати своїми діями під час укладання заповіту 03.06.2019?

Чи здатна була ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням стану здоров`я, усвідомлювати і якою мірою, фактичний зміст власних дій під час укладання заповіту 03.06.2019?

Чи здатна була ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням стану здоров`я, повною мірою прогнозувати наслідки власних дій під час укладання заповіту 03.06.2019?

Чи здатна була ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням стану здоров`я, повною мірою усвідомлено приймати рішення, адекватне ситуації та усвідомлено реалізовувати його під час укладання заповіту 03.06.2019?

Чи могло виявлене ураження правої гемісфери великого мозку неопластичного генезу (астроцитома?), крововилив в неопластичний субстрат, дислокаційна гідроцефалія, поліфікальна ішемічна лейкоенцефалопатія, атрофічний процес великого мозку та мозочку, неспроможність діафрагми турецького сідла вплинути на її здатність розуміти значення своїх дій під час підписання (написання) заповіту 03.06.2019 ?

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи.

Витрати попроведенню експертизи (у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати,суму витрат на проведення експертизи експертній установі) покласти на відповідачів ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , моб.телефон: НОМЕР_1 , РНОКП: НОМЕР_2 ) ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , моб.тел. НОМЕР_3 , РНОКП невідомий).

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до вимог ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Запорізького апеляційного суду через Ленінський районний суд м.Запоріжжя.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.Ю.Козлова