Справа № 369/3488/22
Провадження №2-о/369/135/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.05.2022 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя,-

в с т а н о в и л а:

04.05.2022 року заявники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку окремого провадження з заявою про розірвання шлюбу за заявою подружжя.

Суддя, дослідивши заяву та додані до неї документи, дійшов такого висновку.

За приписами ч. 3 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей.

Підсудність таких справ цивільно-процесуальним законом не визначена, але може обиратися подружжям за місцем їх спільного проживання або проживання одного з них.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Згідно з матеріалів справи місце проживання чи перебування заявників не зареєстроване в Бучанському ( колишньому Києво-Святошинському) районі Київської області.

Відповідно до матеріалів справи заявник ОСОБА_1 у заяві вказує адресу: АДРЕСА_1 , а заявник ОСОБА_2 вказує адресу: АДРЕСА_2 .

Як вбачається з копії паспорта ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Оскільки заявники не надали доказів, що вони проживають в Бучанському ( колишньому Києво-Святошинському) районі Київської області, справа за їхньою заявою про розірвання шлюбу не підсудна Києво-Святошинському районному суду Київської області.

За приписами ч. 1 ст. 378 ЦПК України рішення суду підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції.

Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Інтерпретація суті конструкції "суд, встановлений законом" викладена Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) у рішенні у справі "Сокуренко і Стригун проти України". Так, ЄСПЛ наголосив, що фраза "встановленого законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Правова позиція ЄСПЛ у вказаній справі дозволяє виокремити дві умови відповідності критерію "суд, встановлений законом": організаційну (організація судової системи повинна регулюватися законами у їх буквальному значенні) та юрисдикційну (суд повинен діяти у спосіб та відповідно до повноважень, передбачених законом, у межах своєї компетенції).

З наведеного вище вбачається, що розгляд справи судом з порушенням правил територіальної юрисдикції є порушенням права особи на справедливий суд (ч. 1 ст. 6 Конвенції) та підставою для скасування ухваленого у справі рішення (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Зважаючи на те, що до заяви заявники долучають лише докази на підтвердження реєстрації місця проживання заявника ОСОБА_2 , не надавши доказів на підтвердження реєстрації місця проживання заявника ОСОБА_1 , чи доказів, які б засвідчували фактичне місце проживання заявників, суддя дійшла висновку про необхідність надіслати справу до Святошинського районного суду м. Києва, де зареєстроване місце проживання заявника ОСОБА_2 ..

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а:

Справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя - передати за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва ( 03148 м. Київ, вул. Якуба Коласа, 27-А).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Н. С.Пінкевич