Справа № 211/8294/21
Провадження № 2-о/211/39/22
Р і ш е н н я

і м е н е м У к р а ї н и

16 травня 2022 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченко С. В.,

при секретарі Мариненко Е.П.,

за відсутності: заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника Кафтасьєвої Г.В. ,

заінтересованої особи ОСОБА_3 ,

представника заінтересованої особи ОСОБА_4 ,

розглянувши в м. Кривому Розі в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_3 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю, з якої вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік - ОСОБА_5 . З чоловіком вони прожили однією родиною 25 років, мешкали за адресою: АДРЕСА_1 , до дня його смерті, були зареєстровані за однією адресою, вели спільне господарство та мали взаємні права, обов`язки, які притаманні подружжю. Маючи намір оформити свої спадкові права після смерті чоловіка, заявник звернулась до нотаріуса, однак їй було повідомлено про неможливість спадкування з огляду на відсутність підтвердженого факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю. Встановлення факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_5 має для неї суттєве юридичне значення, оскільки дозволить реалізувати право на спадкування за законом. Просить суд встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , понад п`ять років, а саме з 1995 року по день смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, її представник адвокат Кафтасьєва Г.В. звернулася до суду з заявою про розгляд справи за її відсутності, доводи та обставини, викладені у заяві підтвердила, заявлені вимоги підтримала, просила винести рішення, яким вимоги задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою, просив розглянути заяву за його відсутності, проти задоволення заяви не заперечував.

Дослідивши докази у справі, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно з частиною 2 цієї статті у судовому порядку можуть встановлюватися також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Побідне за змістом положення закріплене і у ч. 1 ст. 15 ЦК України. Тобто, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер співмешканець заявниці ОСОБА_5 , що підтверджується Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с. 47, 48).

Факт постійного проживання заявниці разом із спадкодавцем, а саме із ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини, підтверджується довідкою від 08.12.2021, виданої БК «Восток-39» та актом від 08.12.2021(а.с. 15, 17 - копії акту, довідки).

Крім того, судом досліджувались надані заявником фотокартки із сімейного фотоальбому, на яких ОСОБА_1 та ОСОБА_3 у родинному колі святкують певні події з їхнього життя. Фото вищевказаних осіб збігається з фото, які зображені на копіях їхніх пенсійних посвідчень, паспорту заявниці, наявних у матеріалах справи.

Частиною 3 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Положеннями ст. 1264 ЦК України регламентовано, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справу про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Пунктом 6 рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999 № 5-рп/99 установлено, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Пунктом 21 ППВСУ від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК (2947-14) про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», визначено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка.

Згідно вимог ч. 4 СК України сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

У справі «Джонстон проти Ірландії» (справа номер ECH-1986-S-006) було встановлено, що заявники прожили спільно близько 15 років. На цій підставі Європейський суд зробив висновок, що вони складали сім`ю, а тому мають право на захист, незважаючи на те, що їх зв`язок існує поза шлюбом. Конституційне право на особисту свободу дає підстави для висновку про те, що людина має право сама вибирати форму організації свого сімейного життя. Закон не може їй цього диктувати, як і того, з ким людина має проживати однією сім`єю, за винятком лише певних обмежень, які сформульовані у статті 3 СК України.

Судом достовірно встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 спільно проживали однією сім`єю як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу та вели спільне господарство за адресою: АДРЕСА_1 , з 1995 року по день смерті ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також заявником доведено, що встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_5 має для неї юридичне значення, в іншому, окрім судового, порядку встановити такий факт вона не має можливості, у зв`язку із чим суд вважає за можливе задовольнити заяву, оскільки встановлено, що заявник спільно проживала з померлим ОСОБА_5 не менш як п`ять років до дня відкриття спадщини, їхнім взаєминам були притаманні ознаки шлюбу і сім`ї, що підтверджується дослідженими судом доказами. Окрім того, суд приймає до уваги факт визнання заінтересованою особою ОСОБА_3 , який приходився рідним сином померлому ОСОБА_5 , заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю.

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку про законність та обґрунтованість заявлених вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 81, 258, 294, 315, 319, 354 ЦПК України, суд -

вирішив:

заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , понад п`ять років, а саме з 1995 року по день смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: С. В. Ткаченко