Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" травня 2022 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Ярмола О. Я.

при секретарі Кривенко О. С.,

розглянувши питання про внесення виправлення до скороченого рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.05.2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Еталон» про стягнення невиплаченого страхового відшкодування, -

В С Т А Н О В И В:

16 травня 2022 року судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення по цивільній справі № 357/14606/21.

Судом встановлено, що в резолютивній частині скороченого рішення від 16.05.2022 року судом було допущено описку, а саме невірно зазначено, суму відшкодування шкоди пов`язаної з тимчасовою втратою працездатності, яка підлягає стягненню, як «4166,6 грн.», замість вірного «3441,44 грн.», та загальну суму страхового відшкодування, зазначено як «110 647 грн. 57 коп.», замість вірного «109 922 грн. 35 коп.» .

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Так, Верховний Суд у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

При цьому, в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне виправити в резолютивній частині скороченого рішення суду від 16.05.2022 року по цивільній справі № 357/14606/21 2/357/92/22 вказані арифметичні помилки, а саме вказати вірно загальну суму страхового відшкодування, яка підлягає стягненню, як «109 922 грн. 35 коп.», та розмір відшкодування шкоди пов`язаної з тимчасовою втратою працездатності, як «3441,44 грн.»

Керуючись 260, 269, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Внести виправлення до резолютивної частини скороченого рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.05.2022 року по справі № 357/14606/21 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Еталон» про стягнення невиплаченого страхового відшкодування, зазначивши вірно загальну суму страхового відшкодування, яка підлягає стягненню з ПрАТ «СК «Еталон», як «109 922 грн. 35 коп.», та розмір відшкодування шкоди пов`язаної з тимчасовою втратою працездатності, як «3441,44 грн.»

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяО. Я. Ярмола