Справа №295/1223/22
У Х В А Л А

21.03.2022 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Семенцова Л.М., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Автокредит Плюс» до ОСОБА_1 , третя особа - акціонерне товариство «Ідея Банк», про зобов`язання повернути автомобіль в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Автокредит Плюс», третя особа акціонерне товариство «Ідея Банк», про розірвання договору купівлі-продажу автомобіля та стягнення збитків,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Богунського районного суду міста Житомира перебуває вказана цивільна справа № 295/11766/21.

ТОВ «Автокредит Плюс» у січні 2022 року звернувся до суду із зустрічною позовною заявою, в якій просить зобов`язати ОСОБА_1 повернути йому автомобіль GELLY, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвалою судді від 27.01.2022 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків.

17.03.2022 року від позивача до суду надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви в справі № 295/11766/21 до ухвалення судового рішення з посиланням на те, що у зв`язку з військовою агресію Російської Федерації проти України, введенням воєнного стану, загрозою життю та здоров`ю співробітників та клієнтів у період воєнного стану, ТОВ «Автокредит Плюс» на теперішній час не має можливості здійснювати господарську діяльність та знаходиться в скрутному майновому стані.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, у кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

З підстав залишення позову без руху є невідповідність позовної заяви вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, так як до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору або звільнення позивача від його сплати.

Позивачем направлено до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судом рішення, мотивуючи таке клопотання скрутним матеріальним становищем.

Статтею 136 ЦПК України врегульоване питання відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

Разом з тим, підстави, визначені частиною 1 статті 136 ЦПК України для відстрочення сплати судового збору відсутні, оскільки переконливих доказів на підтвердження перебування позивача в скрутному матеріальному стані не надано.

З огляду на викладене позивач не вжив заходів для виконання належним чином ухвали про залишення заяви без руху, визначений строк для їх усунення сплив, від позивача не надійшло клопотання про його продовження, тому за вказаних обставин зустрічну позовну заяву необхідно вважати неподаною та повернути позивачу.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 136, 185, 260, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Автокредит Плюс»про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви відмовити.

Зустрічну позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Автокредит Плюс» до ОСОБА_1 , третя особа - акціонерне товариство «Ідея Банк», про зобов`язання повернути автомобіль в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Автокредит Плюс», третя особа акціонерне товариство «Ідея Банк», про розірвання договору купівлі-продажу автомобіля та стягнення збитківвважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає йому повторно звернутися до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Семенцова