Ухвала

16 травня 2022 року

м. Київ

справа № 754/2481/19

провадження № 61-20226ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання права користування, вселення та скасування розпорядження,

ВСТАНОВИВ:

10 грудня 2021 року ОСОБА_1 подала через засоби поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 рокута постанову Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2021 року у вказаній вище цивільній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 24 грудня 2021 року ОСОБА_1 звільнено від сплати судового збору за подання касаційної скарги, касаційну скаргу залишено без руху, скаржнику надано строк для усунення недоліків, зокрема запропоновано надати клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Ухвалою Верховного Суду від 19 січня 2022 року ОСОБА_1 продовжено строк на усунення недоліків касаційної скарги.

Копію вказаної ухвали направлено заявнику на адресу, вказану у касаційній скарзі.

До Верховного Суду надійшов лист-повернення з копією ухвали Верховного Суду від 19 січня 2022 року для ОСОБА_1 .

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

За змістом частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Відповідно до частини першої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Подавши касаційну скаргу ОСОБА_1 нею не цікавиться, поштову кореспонденцію за адресою, вказаною у касаційній скарзі, не отримує.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у справі «Каракуця проти України» зазначив, що неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

За змістом статті 185 ЦПК України, якщо заявник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається заявнику.

За інформацією, розміщеною на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвала Верховного Суду від 19 січня 2022 року оприлюднена - 21 січня 2022 року.

Оскільки поштову кореспонденцію за адресою, вказаною у касаційній скарзі, заявник не отримує та станом на 16 травня 2022 року, недоліки касаційної скарги не усунуто, тому касаційна скарга підлягає поверненню заявнику.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 жовтня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання права користування, вселення та скасування розпорядження вважати неподаною та повернути заявнику.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров