Справа № 652/11/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2022 року суддя Високопільського районного суду Херсонської області Дамчук О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до КЗ «Високопільський ТЦСО» про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи.

встановив:

В провадження судді Високопільського районного суду Херсонської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до КЗ «Високопільський ТЦСО» про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи.

Вирішуючи питання з приводу відкриття провадження по справі, приходжу до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175-177 ЦПК України.

Відповідно до чинного процесуального законодавства України, позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування; відомості та докази вжиття заходів до судового врегулювання спору; якщо позовна заява подається собою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів.

Згідно ч.4 ст. 177 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 1 січня 2022 року» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2393 гривень.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, тощо.

Посилання позивачки в позовній заяві на звільнення від сплати судового збору у зв`язку із зверненням до суду за захистом трудових прав відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не зобов`язує суд звільнити позивачку від сплати судового збору. Звільнення від сплати судового збору є винятковими заходом який може застосувати суд враховуючи майновий стан сторони. Дана норма не має обов`язкового, імперативного характеру, та застосовується судом відповідно до свого внутрішнього переконання. Оскільки суд повинен оцінити фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, встановити наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

З тексту позову встановлено, що позивач просила звільнити її від сплати судового збору на підставі статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Частинами першою-другою статті 8 Закону N 3674-VI установлено, що, ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення в справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи - за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, встановлено, що до матеріалів позову взагалі недодане клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору, як того вимагає ч. 3 ст. 177 ЦПК України та ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Крім цього на підтвердження свого майнового стану позивачем не надано доказів свого майнового стану, відомостей щодо суми отриманої нею заробітної плати за 2021 рік, довідки щодо наявності відсутності в неї земельного паю, знаходженні на утриманні неповнолітніх дітей, інших осіб на її утриманні, документів на підтвердження неможливості сплати судового збору, що не суперечить ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Оплата судового збору проводиться за наступними реквізитами: Казначейство України (ЕАП), УК у Бериславському районі/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37411565, код класифікації доходів бюджету 22030101, Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), розрахунковий рахунок НОМЕР_1 в розмірі 992,40 грн.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якщо заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 185 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З наведеного вбачається, існують підстав для залишення позовної заяви без руху, як такої, що не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, та надання позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви та сплатити судовий збір.

Керуючись ст.ст. 175- 177, 185, 260-261, 352-353 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до КЗ «Високопільський ТЦСО» про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи - залишити без руху.

Встановити позивачці строк для усунення недоліків протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Копію ухвали направити позивачці.

Суд роз`яснює, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя Дамчук О.О.