КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
=======================================================================
Справа №759/2018/22 Головуючий у І інстанції Миколаєць І.Ю.
Провадження №22-ц/824/6769/2022 Доповідач у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

19 травня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Журби С.О., Таргоній Д.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 10 лютого 2022 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до держави Україна, третя особа: ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Безпосередньо на адресу Київського апеляційного суду 17 лютого 2022 року надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 10 лютого 2022 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до держави Україна, третя особа: ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди.

Для забезпечення апеляційного розгляду, перевірки обставин справи, дотримання скаржником строків на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, перевірки правових підстав для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, Київським апеляційним судом 18 лютого 2022 року було надіслано на електронну адресу Святошинського районного суду м. Києва запит про витребування вказаної цивільної справи №759/2018/22.

Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року, що затверджений Верховною Радою України на території України з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року було введено воєнний стан.

У відповідь на запит, 05 травня 2022 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла витребовувана цивільна справа для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 10 лютого 2022 року про повернення позовної заяви.

Матеріали вказаної цивільної справи були передані судді-доповідачу лише 12 травня 2022 року, у зв`язку з тим, що суддя-доповідач перебувала у відпустці. Таким чином, вказані обставини та відсутність матеріалів справи унеможливили вирішення апеляційним судом питання про відкриття апеляційного провадження в межах п`ятиденного строку з дня надходження апеляційної скарги, що визначений ст. 359 ЦПК України.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10 лютого 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто позивачу, у зв`язку з невиконанням вимог суду, які були вказані в ухвалі Святошинського районного суду м. Києва від 07 лютого 2022 року.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав 10 лютого 2022 року апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України та не може бути прийнята судом апеляційної інстанції до розгляду, з урахуванням наступного.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_1 виклав текст апеляційної скарги з використанням образливої лексики, некоректно, із застосуванням образливих слів щодо судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_3 , цитування яких судом апеляційної інстанції є неприпустимим.

За змістом ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч.ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до положень ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга подається у письмовій формі. В апеляційній скарзі мають бути зазначені: 1) найменування суду, до якого подається скарга; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності; 3) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); 4) рішення або ухвала, що оскаржуються; 5) в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); 6) нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції; 7) клопотання особи, яка подала скаргу; 8) дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується; 9) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року (справа №9901/34/19) зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Використання учасниками судового процесу та їхніми представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами і застосувати, зокрема, наслідки, передбачені статтею 44 ЦПК України.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Водночас Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він уважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Наприклад, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ уживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Rehak v. the Czech Republic» від 14 травня 2004 року («Ржегак проти Чеської Республіки», заява №67208/01), «Duringer and Grunge v. France» від 04 лютого 2003 року («Дюрінже та Грандж проти Франції», заяви №61164/00 і №18589/02)).

Отже, звертаючись до суду з відповідними процесуальними документами, заявникові хоч і надано право викладати їх на власний розсуд з дотриманням загальних вимог щодо форми та змісту, проте використання образливих висловлювань є неприпустимим при їх оформленні.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції доходить висновку про допущення ОСОБА_1 зловживання його процесуальними правами, а, отже, і наявність підстав для повернення апеляційної скарги відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним. Такими діями можуть бути нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Вказаний правовий висновок також викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14.

Отже, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що подана ОСОБА_1 апеляційна скарга на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 10 лютого 2022 року підлягає поверненню на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 44, 356 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Визнати зловживанням процесуальними правами дії ОСОБА_1 , які полягають у зверненні до суду з апеляційною скаргою, яка містить образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям).

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 10 лютого 2022 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до держави Україна, третя особа: ОСОБА_2 , про відшкодування шкоди повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Суддя-доповідач

Судді: