Справа № 203/4400/21
Провадження № 2/0203/614/2022
УХВАЛА

23 травня 2022 року у місті Дніпрі суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Ханієва Ф.М., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Сидорук Леся Вікторівна, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Грисюк Олена Василівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

14 грудня 2021 року до Кіровського районного суду міста Дніпропетровська на підставі ухвали Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 листопада 2021 року про передачу справи для розгляду за підсудністю надійшли матеріали цивільної справи № 203/4400/21 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Сидорук Леся Вікторівна, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Грисюк Олена Василівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, в якому позивач просить суд:

- визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 91909, виданий 15.07.2021 року приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Грисюк Оленою Василівною, про стягнення з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» заборгованості у розмірі 108851,21грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.12.2021 року, цивільну справу № 203/4400/21, провадження № 2/0203/1746/2021, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М.

Цивільний позов не відповідав вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, тому ухвалою суду від 28 грудня 2021 року був залишений без руху з наданням позивачу п`ятиденного строку для усунення недоліків.

11 січня 2022 року у встановлений судом строк позивач усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 24 січня 2022 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи на 14 год. 00 хв. 14 березня 2022 року.

23 травня 2022 року через систему «Електронний суд» до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про надання йому можливості участі у судовому засіданні по справі № 203/4400/21, призначеного на 24.05.2022 року на 10 год. 00 хв. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду на базі системи EASYCON з використанням власних технічних засобів.

В обґрунтування свого клопотання представник позивача посилається на положення ч. 3 ст. 212 ЦПК України, та зазначив, що у зв`язку з впровадженням в Україні воєнного стану, він не зможе особисто прибути у судове засідання для проведення розгляду цивільної справи. Тому представник позивача просить суд:

- провести судове засідання у справі, яке призначене на 10:00 годину 24.05.2022 року в режимі відеоконференції за допомогою онлайн сервісу відеозв`язку Easycon, логін: ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- слухати справу за відсутності позивача.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, клопотанням представника позивача, проаналізувавши норми ЦПК України, доходить таких висновків.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 4, 5, 11 ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки.

Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Тому учасники судових процесів, зокрема, мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

Відповідно до положень ст.ст. 126, 127 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Аналіз викладеного вище дає суду підстави для висновку, що представник позивача, подавши до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції за допомогою електронного зв`язку 23.05.2022 року, пропустив встановлений законом строк для звернення до суду з клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Оскільки всупереч вимогам ч. 8 ст. 212 ЦПК України представник позивача подав до суду відповідне клопотання пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, призначеного на 24.05.2022 року. Це, своєю чергою, перешкоджає належній організації та підготовці проведення судового засідання в режимі відеоконференції в умовах воєнного стану. Крім того, суд враховує те, що представник позивача був завчасно повідомлений про час, дату та місце проведення наступного судового засідання, проте у встановлений законом строк не подав до суду відповідного клопотання про участь у розгляді справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. При цьому представник позивача не просив суд поновити пропущений з поважних причин строк звернення до суду з відповідним клопотанням.

Крім цього, заявником до заяви не додано доказів її надсилання іншим учасникам справи, що передбачено ч.2 ст. 212 ЦПК України.

З огляду на викладене, суд на підставі ст.ст.126, 212 ЦПК України вважає за необхідне залишити без розгляду клопотання представника відповідача про участь у судовому засіданні, яке було призначене на 24.05.2022 року, в режимі відеоконференції в цивільній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 126, 127, 212, 260, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Сидорук Леся Вікторівна, приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Грисюк Олена Василівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ф.М. Ханієва