Справа №305/1365/21
Провадження по справі 2/305/118/22
20.05.2022. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Телегазія Василя Івановича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Адвокат Телегазій Василь Іванович, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що сторони по справі зареєстрували шлюб 19 листопада 2011 року у виконавчому комітеті Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №56. Від шлюбу у сторін народилося троє дітей: дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Причина розпаду сім`ї - через часті непорозуміння на побутовому рівні у сторін часто виникали суперечки, внаслідок яких між ними вичерпане терпіння. У сімейних відносинах з`явилися неповага одне до одного, відсутність порозуміння у взаємовідносинах, зникли справжні сімейні почуття. На підставі наведеного, просить шлюб між сторонами - розірвати.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_6 від 05.08.2021 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
17.08.2021, відповідач ОСОБА_2 надіслала до суду електронною поштою клопотання про надання строку на примирення. У клопотанні зазначила, що на розірванні шлюбу з позивачем не згідна. Вважає, що зберегти їх сім`ю ще можливо. На підставі наведеного, просила надати строк на примирення.
Ухвалою суду від 20 жовтня 2021 року провадження у справі зупинено у зв`язку з наданням строку на примирення на чотири місяці, тобто до 21 лютого 2022 року.
Ухвалою суду від 11.03.2022, поновлено провадження у справі.
Позивач, ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився. Представник позивача, адвокат Телегазій В.І. 21.04.2022, подав через канцелярію суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Відповідач, ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася. Про день час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що стверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Про причини неявки суд не повідомила.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 19 листопада 2011 року у виконавчому комітеті Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №56.
Від шлюбу у сторін народилося троє дітей: дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З цієї норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивач, ОСОБА_1 , зазначив, що миритися з дружиною за будь-яких обставин не бажає. Відповідач, ОСОБА_2 подала клопотання про надання строку на примирення. Однак, у наданий ухвалою суду строк на примирення, сторони не помирилися. Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивача, порушує його особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, не зазначила, яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу, тому суд не має можливості встановити таке.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , зареєстрований 19 листопада 2011 року у виконавчому комітеті Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №56 розірвати.
Судові витрати залишити за позивачем.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканець АДРЕСА_1 .
Відповідач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк