Номер провадження 2/754/3310/22 Справа №754/2166/22
12 травня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва
у складі судді Панченко О.М.
за участю секретаря судового засідання Богослов Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у спрощеному позововному провадженні з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,
Позивачка ОСОБА_1 звернулася з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, посилаючись на те, що з відповідачем перебуває в зареєстрованому шлюбі, від якого мають спільних дітей, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивачка зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалося, у зв`язку тим, що відповідач систематично та неодноразово застосовув до позивачки фізичне насильство в тому числі в присутності спільних дітей, тому збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки. Також зазначила, що відповідач не надає матеріальну допомогу на утримання дітей, від обов`язку утримувати спільних дітей ухиляється. На підставі викладеного позивачка звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем, а також стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання дітей у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дітей щомісячно, починаючи з дня подачі позову до суду і до повноліття дітей.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.02.2022 року головуючим суддею по даній справі визначено суддю Панченко О.М.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 15.02.2022 відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.
У судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі.
Від позивачки до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, вимоги позову підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про дату, час та місце судового засідання. причини неявки суду невідомі.
Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 15.08.2008 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, а/з № 1068, свідоцтво про шлюб серії № НОМЕР_1 .
Сторони мають спільних дітей, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Як зазначила у позові позивачка, спільне життя у подружжя не склалось через те, що відповідач систематично та неодноразово застосовував до неї насильство в тому числі і в присутності їх спільних дітей, чоловік не брав участі у веденні домашнього господарства, не надава належної матеріальної допомоги.
Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України) шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ч. 1 ст. 24 СК України).
Позивачка з дітьми, які перебувають на повному утриманні позивачки станом на день звернення до суду з позовною заявою, проживають разом за адресою: АДРЕСА_1 .
За приписами частин третьої, четвертої статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно з положеннями частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині розірвання шлюбу.
Що стосується вимог позову про стягнення аліментів, то судом встановлено наступне.
Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості.
Одним із основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов`язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення у Сімейному кодексі (СК) України.
Стягнення аліментів на утримання дитини є одним з способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності.
Відповідно до ст. 150 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної освіти, готувати її до самостійного життя. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї.
Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Судом встановлено, що у сторін народились спільні діти - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , в свідоцтві про народження дітей батьком записаний відповідач по справі - ОСОБА_2 .
Позивачка звертається до суду з позовом про стягнення з відповідача аліментів на утримання їх дітей, які на даний час проживають разом з матір`ю та знаходяться на її утриманні.
При визначенні розміру аліментів суд враховує обставини, передбачені ст. 182 СК України, а саме:
-стан здоров`я та матеріальне становище дітей;
-стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів;
-наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;
-наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів;
-доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;
-інші обставини, що мають істотне значення.
Пунктом 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" № 3 від 15.05.2006 року передбачено, що згідно з ч. 3 ст. 181 Сімейного кодексу України аліменти на дитину присуджуються в частці від заробітку (доходу) її матері, батька (ст. 183 цього Кодексу) або в твердій грошовій сумі (ст. 184 СК) і виплачуються щомісячно.
Як зазначає позивачка в своєму позові, відповідач є працездатною особою, працевлаштований, а тому у нього не існує перешкод по утриманні власної дитини, стягнення з нього аліментів в розмірі встановленому чинним законодавством України.
Згідно ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.
Відповідно до положень ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.
Згідно з Законом України «Про державний бюджет України на 2022 рік», прожитковий мінімум на дітей віком до 6 років: з 1 січня - 2100 гривень, з 1 липня - 2201 гривня, з 1 грудня - 2272 гривні;
дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня - 2618 гривень, з 1 липня - 2744 гривні, з 1 грудня - 2833 гривні;
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» від 17.05.2017 року № 037-VIII ч. 2 ст. 182 СК України викладено в такій редакції: розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Вирішуючи питання про розмір аліментів, суд враховує вимоги ст. 182, 183 Сімейного Кодексу України і приходить до висновку про доцільність стягнення з відповідача на користь позивачки аліментів на утримання дітей в розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову до суду і до досягнення дітьми повноліття.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Частинами першою та другою ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч. 1 ст. 78 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч. 1 ст. 79 ЦПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу та стягнення аліментів.
Керуючись ст. 12, 76-81, 141, 263, 265 258-260, 263-265, 274-279 ЦПК України, ст. 180-183, 191 Сімейного Кодексу України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 15.08.2008 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, а/з № 1068, свідоцтво про шлюб серії № НОМЕР_1 . - розірвати.
Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на утримання дітей, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову до суду - 11.02.2022 року і до досягнення дітьми повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992,40 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 992,40 грн.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.М.Панченко