УХВАЛА

17 травня 2022 року м. Кропивницький

справа № 398/1739/15-ц

провадження № 22-ц/4809/665/22

Суддя Кропивницького апеляційного суду Дьомич Л.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 липня 2021 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на тимчасову адміністрацію у ПАТ «КБ «Надра» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

За результатами розгляду у даній справі заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс Проперті Групп» про заміну сторони виконавчого провадження, видачу дубліката виконавчого документа та поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання, ухвалоюОлександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 липня 2021 року, з урахуванням ухвали суду першої інстанції від 03 листопада 2021 року про виправлення описки, заяву задоволено; замінено стягувача Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» на його правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінанс Проперті Групп» у справі №398/1739/15-ц; постановлено видати дублікати виконавчих листів у цивільній справі про солідарне стягнення з ОСОБА_2 та ОСОБА_4 на користь ПАТ «КБ «Надра» заборгованості за кредитним договором у сумі 235 048,54 грн; поновлено строк для пред`явлення виконавчих листів до виконання.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням,ОСОБА_3 оскаржила його в апеляційному порядку.

11 травня 2022 року апеляційним судом зареєстровано надходження матеріалів даної справи від суду першої інстанції.

Подана скаржницею апеляційна скарга підлягає залишенню без руху за наступного. Відповідно до ч.1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Виходячи з наведеної вище вимоги процесуального закону, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції від 15 липня 2021 року мала бути подана у строк до 30 липня 2021 року включно.

Однак, як встановлено апеляційним судом, апеляційна скарга на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 липня 2021 року надіслана на адресу апеляційного суду 20 квітня 2022 року, тобто з пропуском встановленого законом процесуального строку на апеляційне оскарження.

Подана апеляційна скарга містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення. В обґрунтування причин пропуску строку зазначається, що до суду скаржницю не викликали, про прийняте судове рішення вона дізналася лише у квітні 2022 року, отримавши копію оскаржуваної ухвали безпосередньо в Олександрійському міськрайонному суді Кіровоградської області. Крім того, скаржниця посилається на запровадження в Україні воєнного стану, що є поважною причиною пропуску та підставою для поновлення процесуального строку.

Однак, суд з такими доводами апеляційної скарги погодитись не може.

Частиною 1 ст. 127 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

За нормою ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що скаржниця отримала копію оскаржуваної ухвали суду першої інстанції 01 квітня 2022 року (а.с. 190).

Отже, скаржниця мала право на поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення на підставі ч. 2 ст. 354 ЦПК Україниу випадку подання апеляційної скарги до 18 квітня 2022 року включно.

Оскільки, як встановлено вище апеляційним судом, скаржницею цього строку не дотримано, відсутніпідстави для поновлення процесуального строку відповідно до положень ч. 2 ст. 354 ЦПК України.

Частина 3 ст. 354 ЦПК України передбачає, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 цього Кодексу.

Оцінюючи доводи скаржниці про те, що запровадження в країні воєнного стану є поважною причиною пропуску нею строку на апеляційне оскарження, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду, і у кожній конкретній справі суд має ґрунтовно перевіряти, чи є обставини, на які посилається заявник, такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, строк дії якого у подальшому двічі продовжувався та наразі не закінчився.

Апеляційний суд наголошує, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Безперечно, запровадження воєнного стану можна віднести до інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження у розумінні ч. 3 ст. 354 ЦПК України. Разом з тим, у кожному окремому випадку ця причина має оцінюватись судом індивідуально, у межах справи, яка розглядатиметься. Тому, стверджуючи, що пропуск процесуального строку, зумовлений дією воєнного стану, заявник має навести конкретні обставини, які завадили своєчасному вчиненню ним відповідних процесуальних дій у згаданий період (у суді змінена підсудність; справи не були передані до відповідного суду; з адвокатом, який перебуває на окупованій території, немає зв`язку або ж адвокат вступив до лав Збройних Сил України, тероборони тощо), а також надати відповідні докази. У випадках, коли суд розташований не на тимчасово окупованій території або ж території, на якій протягом дії процесуального строку відбувалися активні бойові дії, та безперервно працює; заявник чи його представник мали можливість безперешкодно відправити документи до суду, то в цій ситуації воєнний стан не буде вважатися поважною причиною пропуску строку. На зазначеному, зокрема, було наголошено головою суду касаційної інстанції 08 квітня 2022 року на заході, організованому Верховним Судом спільно з Асоціацією правників України з питань поточного стану і проблем судочинства у зв`язку з війною.

Зважаючи на те, що заявлене скаржницею клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження містить лише загальне посилання на запровадження воєнного стану, сама по собі зазначена обставина не може бути визнана апеляційним судом поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 липня 2021 року у даній справі.

Водночас, вказане не перешкоджає скаржниці навести саме ті конкретні обставини, які у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану є реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час сплину строку звернення до суду або ж вказати інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції у даній справі.

Подана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху також за наступного.

Вимоги до форму і змісту апеляційної скарги визначені ст. 356 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 3 ч. 2 зазначеної процесуальної норми в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Склад учасників справи наведено у ст. 42 ЦПК України, відповідно до ч.1 якої у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб) врегульовані у розділі VI ЦПК України. Так, зокрема, ч. 2 ст. 442 ЦПК України передбачає, що заяву про заміну сторони виконавчого провадження її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець.

У свою чергу, зі змісту ч.ч. 1, 2 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» вбачається, що сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник. Стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий лист. Боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

З матеріалів справи вбачається, що у даному провадженні стягувачем є Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, боржниками - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , заінтересованою особою - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінанс Проперті Групп».

Таким чином, скаржниця на виконання вимог п. 3 ч. 2 ст. 356 ЦПК України мала навести у апеляційній скарзі передбачену процесуальним законом інформацію щодо Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Дерев`янка Сергія Валерійовича та Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс Проперті Групп».

Разом з тим, подана апеляційна скарга містить таку інформацію лише щодо заінтересованої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс Проперті Групп», що свідчить про недотримання відповідних вимог процесуального закону.

У зв`язку з викладеним, скаржницею також допущено порушення вимог п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, який зобов`язує додавати до апеляційної скарги копії такої скарги з додатками у відповідності до кількості учасників справи.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 4, ч. 5 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» унормовано, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення.

У п. 9 ч. 1 ст. 4 Закону передбачено, що судовий збір за подання фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що заява, за результатами розгляду якої постановлена оскаржувана ухвала, подана до суду першої інстанції у 2021 році та виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року, скаржницею за подання апеляційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 454,00 грн (2270,00 грн х 0,2 = 454,00 грн).

Однак, додані до апеляційної скарги документи доказів сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі не містять. Поряд з цим, у апеляційній скарзі не наведено визначених законом підстав звільнення скаржниці від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

За ч. ч. 2, 3 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

На підставі викладеного, подана скаржником апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції у даній справі підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 117, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15 липня 2021 року, - залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали надати до апеляційного суду:

- обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

У разі невиконання у встановлений строк вимог щодо подання заяви або ж, коли вказані у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані судом неповажними, скаржниці буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Запропонувати ОСОБА_1 у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали надати до апеляційного суду:

- апеляційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог ЦПК України, а також копії або примірники виправленої апеляційної скарги для всіх учасників справи;

- докази сплати судового збору у сумі 454,00 грн за реквізитами, розміщеними на офіційному сайті Кропивницького апеляційного суду або зазначити підстави звільнення скаржниці від сплати судового збору.

У разі невиконання у встановлений строк вимог щодо усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржниці.

Роз`яснити скаржниці, що суд за заявою особи може продовжити процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л.М. Дьомич