У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі головуючої - судді Шумило Н.Б.,

за участю секретаря судового засідання Луцака В.Я.

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шевченко А.В. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів,-

встановив:

ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Шевченко Андрій Вікторович, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_3 , у якому, з урахуванням клопотання поданого на підставі ст.49 ЦПК України, просить стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок виконання зобов`язання з викупу квартири грошові кошти у розмірі 44 745,95 доларів США.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.12.2021 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання, про що повідомлено учасників справи.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.04.2022 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

12 травня 2022 року представник позивача адвокат Шевченко А.В. подав до суду заяву про забезпечення позову, згідно якої просив забезпечити позовні вимоги, шляхом накладення арешту на все нерухоме та рухоме майно, яке належить гр. ОСОБА_3 в межах розміру позовних вимог.

Розглянувши подану заяву про забезпечення позову та додані матеріали, приходжу до наступного висновку

Згідно положень ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Положеннями ч.1 ст.151 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

До заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (ч.6 ст.151 ЦПК України).

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду заяви про забезпечення доказів яка подана фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року установлений в розмірі - 2481 грн.

Таким чином, за подання до суду даної заяви про забезпечення позову підлягає до сплати судовий збір у розмірі 496,20 грн. (2481 грн.* 0,2).

Представником позивача до заяви про забезпечення позову додано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову до ухвалення судового рішення у справі. Клопотання обґрунтовано тим, що підпунктом А п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд за клопотанням особи може розстрочити або відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо позивач є військовослужбовцем. Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 р. у зв`язку з військовою агресією з боку РФ, на території України введено воєнний стан строком на тридцять днів, який неодноразово продовжувався. Представник позивача повідомляє, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації відносно України, гр. ОСОБА_2 був призваний на військову службу.

Відповідно до частини 1 статті 136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно положень частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Отже, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особи, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Таким чином, відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе виключно за наявності відповідних підстав і є правом, а не обов`язком суду.

До клопотання про відстрочення сплати судового збору представником позивача долучено витяг із Наказу Міністра оборони України від 02.05.2022 року №326, згідно якого із молодшим сержантом запасу ОСОБА_2 укладено контракт про проходження громадянами України військової служби в Збройних Силах України на посадах осіб офіцерського складу строком до оголошення демобілізації, прийнято його на військову службу за контрактом осіб офіцерського складу, зараховано до списку Збройних Сил України. Разом з тим, вказана обставина сама по собі не свідчить про недостатній розмір доходу позивача.

На час звернення до суду із заявою про забезпечення позову не надано належних та достатніх доказів того, що майновий стан ОСОБА_2 не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, що визначено в ст.4 Закону України "Про судовий збір", а надані документи не відображають його майновий стан та неможливість сплати судового забору.

Крім цього, суд звертає увагу, що до заяви про забезпечення позову не додано доказів на підтвердження викладених у ній доводів.

Згідно положень ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи наведене, оскільки заява про забезпечення позову подана без додержання вимог статті 151 ЦПК України суддя приходить до переконання, що заява про забезпечення позову підлягає поверненню заявнику.

На підставі наведеного та керуючись статтями 149-153, 260, 261, 353, Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Шевченко Андрій Вікторович, про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шевченко А.В. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило