Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Кривенко О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

В С Т А Н О В И В :

Позивач, в інтересах якого діє за довіреністю представник, звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитом спадкодавця, мотивуючи свої вимоги тим, що з метою отримання банківських послуг ОСОБА_2 звернувся до АТ КБ "ПриватБанк у зв`язку з чим підписав заяву №б/н від 26.12.2007 року, відповідно до якої отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Тарифами Банку складає між ним та банком договір про надання банківських послуг. Банком на підставі Договору надання банківських послуг відкрито картковий рахунок із кредитним лімітом у розмірі 3000,00 грн. ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_2 помер. Як зазначає представник позивача, спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є ОСОБА_1 . Вказана обставина підтверджується копіями паспортів Позичальника та Відповідача, де в якості адреси реєстрації зазначена: АДРЕСА_1 . Позивачем була направлена претензія кредитора до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори. 04.08.2020 року отримано відповідь нотаріуса, в якій зазначалось, що спадкоємці померлого (позичальника) із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не зверталися. Станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором №б/н від 26.12.2007 року становить 11 502 грн.05 коп. Враховуючи викладене, позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 11 502 грн.05 коп. та судові витрати.

Ухвалою судді від 24.12.2021 року було відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленям учасників справи.

Ухвалою судді від 24.12.2021 року було витребувано докази по справі.

На виконання ухвали суду від 24.12.2021 року з Центру надання адміністративних послуг при БМР надано витребувану інформацію.

На виконання ухвали суду від 24.12.2021 року з Другої Білоцерківської міської нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи №281/2020.

Позивач в судове засідання свого представника не направив, в матеріалах справи міститься клопотання, про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. (а.с.45).

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач в судовому засіданні не визнала позов, та одночасно зазначила, що вона приходиться дочкою померлого ОСОБА_2 , їй невідомо про те що батько брав кредит, оскільки не спілкувалися з батьком, із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталася, до того ж спадкове майно також відсутнє, будь-якого рухомого чи нерухомого майна батько не мав, тому просила в задоволенні позову відмовити.

Заслухавши позицію відповідача, дослідивши наявні в справі матеріали, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що послуг ОСОБА_2 звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву № б/н від 26.12.2007 року (а.с.15), згідно якої отримав кредитні кошти у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну карту, зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно умов договору, розмір якого в подальшому був збільшений до 3000,00 грн (а.с.14).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового записку про смерть, виданого відділом ДРАЦС реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області серія НОМЕР_1 . (а.с.30).

За інформацією державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області спадкодавці, які б звернулись до нотконтори із заявами про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 відсутні. (а.с. 33).

07.10.2020 року позивачем АТ КБ «ПриватБанк» було направлено відповідачу лист-претензію, в якому зазначено, що заборгованість ОСОБА_2 , станом на дату смерті складає 11 502 грн.05 коп. (а.с.34).

Згідно з розрахунком заборгованості за договором № б/н від 26.12.2007 року, станом на дату смерті ОСОБА_2 заборгованість становить 11 502 грн.05 коп., яка складається з 2789,03 грн. - заборгованість за тілом кредита; 2789,03 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита; 877,12 грн. - заборгованість за простроченим відсотками; 7835,90 грн. - нарахована пеня. (а.с.6-8, 9).

На підставі претензії АТ КБ «ПриватБанк» державним нотаріусом Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області заведено спадкову справу № 281/2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , з матеріалів якої вбачається, що спадкоємці померлого до нотаріальної контори не зверталися. (а.с. 68-78).

Згідно зі ст. 526 ЦК Українизобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється зі смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Згідно зі ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитор) зобов`язана надати грошові кошти (кредит) позичальнику в розмірі і на умовах, передбачених договором, а позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити відсотки.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом ст.1218, ч. 3 ст.1231 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. До спадкоємця переходить обов`язок сплатити неустойку (штраф, пеню), яка була присуджена судом кредиторові зі спадкодавця за життя спадкодавця.

Відповідно до ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Згідно з ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Отже, спадкоємці померлого позичальника, прийнявши спадщину, в силу ст. ст.1281,1282 ЦК України зобов`язані у межах вартості спадщини задовольнити вимоги кредитора.

Наведені норми законодавства свідчать, що спадкоємець відповідає перед кредитором тільки в межах своєї частки у спадщині, тобто у спадкоємця виникає зобов`язання задовольнити вимоги кредитора лише в межах майна, одержаного у спадщину. У спадкоємців боржника обов`язок перед позикодавцем (кредитором) спадкодавця виникає лише у межах, передбачених ст. 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. Це правило визначає загальний характер відповідальності спадкоємців за боргами спадкодавця, незалежно від виду спадкування та суб`єктів спадкового процесу й випливає із суті універсального характеру спадкового правонаступництва.

Борги спадкодавця - це майнові зобов`язання, які прийняв на себе спадкодавець перед фізичними або юридичними особами - кредиторами, але смерть позбавила його можливості виконати їх. Обов`язок доказувати борги померлого покладається на самого кредитора. Кредитор, який звернувся до спадкоємців, зобов`язаний надати документи, що підтверджують його вимоги.

При вирішенні спору про стягнення із спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 січня 2020 року (справа № 306/2000/16-ц), яку суд враховує при вирішенні цієї справи.

За чинним законодавством спадкоємці, що прийняли спадщину, повинні виконати боргові зобов`язання в межах дійсної вартості майна, одержаного ними у спадщину. Вартість спадщини визначається на час відкриття спадщини. Отже, умовою відповідальності спадкоємця за боргами спадкодавця є факт прийняття спадщини. Аналогічні роз`яснення надані в абз. 2 п. 32 Постанови Пленуму Верхового Суду України «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» № 5 від 30 березня 2012 року, де зазначено, що з урахуванням положення ст. 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Оскільки боржник помер, то відповідати перед кредитором на підставі ст.ст. 1281,1282 ЦК України за борги спадкодавця має спадкоємець у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Таким чином, АТ КБ «ПриватБанк», як позивач, зобов`язаний довести, що саме відповідач ОСОБА_1 є спадкоємцем померлого ОСОБА_2 , прийняла після нього спадщину вказати вартість майна, прийнятого спадкоємцем у спадщину.

Позивач в своєму позові зазначає, що спадкоємцем у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, є відповідач ОСОБА_1 . На підтвердження даної обставини Банк посилається на копії паспортів позичальника ОСОБА_2 (а.с. 28) та відповідача ОСОБА_1 (а.с.29), де зазначено одну й ту саму адресу зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 . Однак, сам факт реєстрації місця проживання відповідача за однією адресою із спадкодавцем на час відкриття спадщини не є належним та допустимим доказом того, що саме вона є спадкоємцем та прийняла після померлого спадщину.

Висновки суду узгоджуються з правовою позицією ВСУ, викладеною у постанові від 13.02.2019 року справа №336/5443/16 №61-34319 св 18 щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ним у спадщину майна. Тобто у разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця, і як наслідок у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. При вирішенні спору про стягнення з спадкоємців коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.

Згідно з вимогами ст.12,81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Під час судового розгляду не знайшли свого підтвердження обставини, що слугували б підставою для задоволення позову.

Позивачем не надано належних і допустимих доказів на підтвердження того, що хтось прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2 , та що спадкодавцю за життя взагалі належало будь-яке рухоме чи нерухоме майно, його вартість, не зважаючи на те, що інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі прав, згідно з положеннями ч. 1ст. 32 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» є відкритою, загальнодоступною.

Із відповіді Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області від 24.07.2020 року вбачається, що саме на підставі претензії банку була заведена спадкова справа № 281/2020 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , станом на дату відповіді ніхто із спадкоємців із заявами про прийняття, відмову, видачу свідоцтва про право на спадщину не звертався (а.с. 33).

Враховуючи вище зазначене, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог за недоведеністю.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, на підставі ст. 141 ЦПК України, суд відмовляє також і у задоволенні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 2270 грн судового збору, сплаченого при зверненні до суду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 526, 608, 1054, 1218, 1231, 1281,1282,1268 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 81, 89, 141, 223, 263-266,354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду виготовлено 20.05.2022 року.

СуддяО. Я. Ярмола