Справа №464/1785/22
пр № 2/464/972/22
У Х В А Л А

13 травня 2022 року суддя Сихівського районного суду м. Львова Теслюк Д.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , поданої в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Бєлопольська Ірина Романівна, П`ята Львівська державна нотаріальна контора про визнання недійсним заповіту,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 11.05.2022 звернулась в суд в інтересах ОСОБА_2 із позовом, в якому просить визнати недійсним та скасувати заповіт ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу від 03 жовтня 2019 року, №3523.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до форми та змісту позовної заяви.

Згідно із ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Виходячи з приписів ч.7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (п.1 ч.1, ч.2, ч.4 ст.62 ЦПК України).

За вимогами ст.131-2, п.11 ч.16-1 розділу XV Перехідних положень Конституції України, для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура та відповідне представництво здійснюється виключно адвокатами у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

У ст. ст. 60, 62 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст.19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте, відповідно до ч. 3 п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, зокрема щодо спадкування.

Вимоги позовної заяви про визнання недійсним та скасування заповіту не відноситься до категорії малозначних справ та, відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України, не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

До позовної заяви долучено ксерокопію довіреності на представництво ОСОБА_1 інтересів позивачки ОСОБА_2 , як фізичної особи, а не адвоката.

Наведене свідчить про те, що позовну заяву підписано та подано до суду від імені ОСОБА_2 особою, яка не має права її підписувати та бути представником в суді у справах позовного (загального) провадження.

З огляду на наведене вище, позовну заяву слід повернути позивачу, оскільки така підписана особою, яка не має права її підписувати.

Окрім цього, позивачу слід роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 185, 258, 260 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

позовну заяву ОСОБА_1 , поданої в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Бєлопольська Ірина Романівна, П`ята Львівська державна нотаріальна контора про визнання недійсним заповіту повернути позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя Теслюк Д.Ю.