Справа №463/1735/16-ц
Провадження №2-з/463/52/22
УХВАЛА

про забезпечення позову

18 травня 2022 року суддя Личаківського районного суду м. Львова Жовнір Г.Б., за участю секретаря судового засідання Фурик Л.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, -

встановив:

позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів у якому просить розділити будинок по АДРЕСА_1 на підставі варіанту №3 висновку експертизи №069/16 та розподілити земельну ділянку, кадастровий номер :04:004:0069 по АДРЕСА_1 на підставі пропозиції поділу земельної ділянки розробленої землевпорядником ОСОБА_5 .

Крім того, представником позивача було подано заяву про забезпечення позову, а саме просить суддо набрання законної сили судовим рішенням Личаківського районного суду міста Львова за наслідками розгляду даного позову заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій всіма суб`єктами державної реєстрації щодо нерухомого майна житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер :04:004:0069

Заяву мотивує тим, що в даній справі рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 25 вересня 2019 року, ухвалене суддею Леньо С. І., та постановою Львівського апеляційного суду від 15 вересня 2020 року, ухвалену колегією суддів у складі: Шандри М. М., Левика Я. А., Приколоти Т. І., у позові було відмовлено. Постановою ВС від 10.11.2021 року зазначені рішення були скасовані, а справу відправлено на новий розгляд. Після повернення справи з ВС провадження було відкрито та після автоматичного розподілу передано судді Жовніру Г.Б. При первинному розгляді цієї справи, а саме після призначення у справі додаткової експертизи ухвалою суду від 30.01.2018 року ОСОБА_6 (первісний відповідач) відчужив свою частку будинку своїм донькам ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (замінені відповідачі), що значно ускладнило та затягнуло розгляд даної справи.

Окрім того, по будинку АДРЕСА_1 , без відома позивача та без повідомлення суду, відповідачем ОСОБА_3 в грудні 2020 року були внесені зміни у Державний реєстр речових прав з приводу технічних характеристик будинковолодіння та господарських споруд, а також було неодноразово виготовлено нові технічні паспорти по будинку (докази щодо таких дій матеріали справи містять). Про що позивачу стало відомо 26.07.2021 року.

Згодом, в результаті незаконного втручання в Державний реєстр речових прав та виготовлення підроблених паспортів, такі дані були подані експерту по судовій справі № 463/3560/19 (головуючий суддя судді Мармаш В.Я.) для проведення судово-будівельної експертизи, що призвело до виготовлення неналежного висновку експерта, який сторона відповідача прагне долучити до матеріалів даної справи. З приводу зазначеного вище факту 04.11.2021 року відкрито кримінальне провадження, витяг з ЄРДР також був долучений до матеріалів даної справи.

Таким чином, скориставшись відсутністю заборон на вчинення реєстраційних дій щодо спірного майна, в процесі розгляду судової справи, сторона відповідача двічі здійснила дії відносно спірного майна (зміна власників та незаконне втручання в Державний реєстр речових прав), що призвело до ускладнення розгляду справи, затягування судового розгляду. Такі дії в майбутньому можуть призвести і до ускладнення чи унеможливлення виконання майбутнього рішення суду.

З початку повномасштабної війни доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно було закрито, а майнові права не реєстрували. Це було зумовлено загрозою зламу реєстрів. Відкриття ринку нерухомості у Мін`юсті анонсували ще 20 квітня, а 06 травня 2022 року ринок нерухомості відкрили та визначено механізми його роботи.

Враховуючи вищенаведене, є всі підстави вважати, що сторона відповідача може знову здійснити реєстраційні дії щодо спірного майна до ухвалення законного рішення по суті, що може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Вивчивши подані матеріали позову, вважаю, що у відповідності до вимог ч.1 ст.153 ЦПК України заяву слід розглянути без повідомлення учасників справи та задоволити враховуючи наступне.

Судом встановлено, що в провадженні суду перебуває на розгляді цивільна справа, предметом якої є виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, а саме житловий будинок АДРЕСА_1 та земельна ділянка кадастровий номер :04:004:0069.

Відповідно до ч. ст.149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч.3 ст.150 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Забезпечення позову не може бути спрямованим на безпідставне обмеження конституційних прав.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як вбачається із матеріалів позову, предметом спору є виділ частки та реальний розподіл будинку та земельної ділянки на які просить накласти арешт представник позивача.

З врахуванням наведеного, суд вважає, що заяву про забезпечення позову слід задоволити, оскільки з матеріалів позову вбачається, що між сторонами існує спір з приводу вказаної нерухомого майна і у випадку невжиття заходів забезпечення позову, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Керуючись ст.ст. 151, 152, 153 ЦПК України, -

постановив:

заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову- задоволити.

Заборонити вчинення будь-яких реєстраційних дій всіма суб`єктами державної реєстрації щодо нерухомого майна житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер: :04:004:0069.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню. Виконання ухвали суду покласти на Личаківський відділ державної виконавчої служби м. Львова Головного територіального управління юстиції у Львівській області (адреса: 79058, м. Львів, пр. В. Чорновола, 39).

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала складена та підписана 18 травня 2022 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через місцевий суд до Львівського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду згідно ст.354 ЦПК України.

Суддя Г.Б. Жовнір