З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 травня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А. Ю. , при секретарі Севериненко Д. В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
У листопаді 2021 року позивач ОСОБА_1 поштою звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 13.08.2016 року, актовий запис № 957, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_3 » та встановити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_4 з позивачем матір`ю.
В обґрунтування позовних вимог вказала, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають малолітню дитину ОСОБА_4 , 2017 року народження. Причиною звернення до суду з даним позовом вказала те, що сімейне життя з відповідачем не склалось, оскільки вони мають різні характери, вподобання та погляди на сімейне життя. Подружжя не підтримує сімейно-шлюбних відносин з 2019 року, не ведуть спільного господарства, а шлюб має лише формальний характер. Позивач вважає, що подальше збереження сім`ї з відповідачем є неможливим.
01.12.2021 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю.
12.01.2022 року ухвалою судді відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи, копії ухвали надіслані сторонам.
14.01.2022 року від позивача до суду надійшла заява про уточненя позовних вимог, в якій остання просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 13.08.2016 року, актовий запис № 957, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_3 ».
11.05.2022 року від позивача до суду надійшла заява про проведення розгляду справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалив провести по справі заочний розгляд.
В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
З 13.08.2016 року сторони по справі перебувають у шлюбі, який зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 957.
Від спільного проживання сторін народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Вказані бставини підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.
При вирішенні справи, суд виходить з наступного.
Згідно з ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу (СК) України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В силу положень ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права і обов`язки.
Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, а тому навні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (ст. 113 СК України).
Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 258, 263-265, 273, 280, 282, 352, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 13.08.2016 року Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного теріторіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 957 - розірвати.
Після розірвання шлюбу залишити позивачу ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_3 ».
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
СуддяА. Ю. Цуранов