УХВАЛА

про залишення заяви без руху

20.05.2022 Справа №607/6162/22 Провадження № 2/607/179/2022

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Управління соціальної політики Тернопільської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

УСТАНОВИВ:

18.05.2022 ОСОБА_1 звернувся до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області із вказаною заявою.

Ознайомившись зі змістом заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання фізичної особи недієздатною.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Так, заява про визнання фізичної особи недієздатною подається до суду у порядку, передбаченому главою 2 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені ст. 297 ЦПК України.

Порядок розгляду справ про визнання фізичної особи недієздатною регулюється положеннями ст. 299 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я.

Відтак з урахуванням даної норми та загальних вимог щодо позовної заяви, передбачених ст. 175 ЦПК України, у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути зазначені прізвище, ім`я та по батькові особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості заявнику відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, а також додаткові відомості, які дозволять суду визначити порядок подальшої участі цієї особи у судовому засіданні.

Разом з тим такі відомості у поданій ОСОБА_1 заяві відсутні.

Крім цього, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У своїй заяві ОСОБА_1 посилався на ч. 2 ст. 299 ЦПК України, яка визначає, що судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Однак правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір». При цьому такий закон є спеціальним нормативно-правовим актом по відношенню до Цивільного процесуального кодексу України, а за загальним правилом у разі розбіжності між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному.

Відтак при встановленні наявності пільг щодо сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною слід керуватися саме нормами Закону України «Про судовий збір».

Так, об`єкти, щодо яких судовий збір не справляється, визначені ч. 2 ст. 3 даного Закону. При цьому п. 9 цієї частини, який визначав, що судовий збір не справляється за подання, зокрема, заяви про визнання фізичної особи недієздатною, виключено на підставі Закону № 484-VІІІ від 22.05.2015.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження, поданої фізичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 496,20 грн.

Відтак при поданні цієї заяви заявнику необхідно сплатити судовий збір у сумі 496,20 грн.

Однак документів, що підтверджують сплату судового збору у цій сумі, заявник до заяви не надав. Про будь-які інші підстави звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 у заяві не вказував та доказів наявності таких підстав не надавав. Так само до заяви не було додане клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відтак, оскільки нормами ЦПК України не передбачено залишення без руху заяви, яка подана в порядку окремого провадження, в даному випадку підлягають застосуванню за аналогією положення ЦПК України щодо залишення без руху позовної заяви.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного заявнику слід виправити недоліки поданої заяви шляхом подання заяви у новій редакції із зазначенням відомостей про особу, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, - у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи, а також шляхом вчинення однієї із таких дій: 1). подати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у сумі 496,20 грн; 2). подати заяву із зазначенням підстав звільнення від сплати судового збору з наданням доказів на підтвердження наявності таких підстав; 3). подати клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору з наданням доказів наявності підстав для такого звільнення (відстрочення, зменшення).

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків заяви, строк на їх усунення доцільно визначити чотири дні з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 10, 175, 177, 185 ч. 1, 2, 258-261, 293-294, 297, 299, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Управління соціальної політики Тернопільської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, надавши заявнику строк чотири дні з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

СуддяІ. В. Марциновська