Справа №:755/3819/22
Провадження №: 2-о/755/158/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення заяви без руху

"19" травня 2022 р. м.Київ

Суддя Дніпровського районного суду м.Києва Коваленко І.В., перевіривши виконання вимог ст. 317-318 ЦПК України за заявою ОСОБА_1 (адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_1 ), заінтересована особа: Печерський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (01015, м. Київ, вул. Цитадельна, 7/10) про встановлення факту смерті, -

у с т а н о в и л а:

18.05.2022 року через підсистему «Електронний суд» до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бондар О.Г., заінтересована особа: Печерський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту смерті.

18.05.2022 року в порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Коваленко І.В.

18.05.2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку окремого провадження з викликом сторін.

При цьому, суд, вивчивши матеріали справи установив, що провадження у справі відкрито за заявою поданою без додержання вимог ст. 177 ЦПК України, зокрема щодо обов`язку позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги.

Відповідно до заявлених вимог заявник просить встановити факт смерті громадянина України, батька заявниці - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Донецьк, Україна, розташованого на непідконтрольній державній владі України території. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер у м. Донецьку.

За вимогами частини першої статті 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення подається до суду за місцем її проживання.

За змістом пункту другого частини першої статті 317 ЦПК України заява про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана родичами померлого або їхніми представниками до суду за межами такої території України.

Встановлені вимоги щодо звернення з заявою про встановлення факту смерті на тимчасово окупованій території України, відповідно до пункту другого частини першої статті 317 ЦПК України, не встановлюють права родичам померлого або їхнім представникам звертатись до будь - якого суду на території України, тому, в такому випадку слід застосовувати правила підсудності, що встановлені статтею 316 ЦПК України, а саме за місцем проживання заявника.

У заяві зазначено адресу ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , однак з долученої до матеріалів заяви копії паспорта неможливо встановити зареєстроване місце проживання заявника в межах Дніпровського району міста Києва, що позбавляє суд можливості перевірити правильність визначення підсудності даного позову саме Дніпровському районному суду міста Києва.

Отже, заявниці слід долучити до заяви відомості, що підтверджують її місце реєстрації чи фактичного проживання та дають підстави для звернення до Дніпровського районного суду міста Києва з відповідною заявою.

Крім того, з долученого до заяви іноземного паспорту вбачається, що заявниця ОСОБА_1 є громадянкою Федеративної Республіки Німеччини.

Статтею 13 ЗУ «Про міжнародне приватне право» визначено, що документи, видані уповноваженими органами іноземних держав у встановленій формі, визнають дійсними в Україні в разі їх легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України. Тобто, документи, складені за участю органів державної влади та місцевого самоврядування, або такі, що від них виходять, можуть бути використані на території іншої держави лише після відповідного їх посвідчення.

Відповідно до роз`яснень ВССУ, які викладені у листі «Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом» від 16.05.2013 року слідує, що суд приймає документи, складені мовами іноземних держав, за умови супроводження їх нотаріально засвідченим перекладом українською мовою. Документи, складені за участю органів державної влади та місцевого самоврядування або такі, що від них виходять, може бути використано на території іншої держави лише після відповідного їх посвідчення, якщо інше не передбачено міжнародними договорами. Документи адміністративних і юридичних органів іноземних держав набувають сили письмових доказів за умови їх легалізації (засвідчення) консульськими посадовими особами або проставлення апостиля. Однак, стосовно кожної окремо взятої країни можлива специфіка вказаної діяльності і при цьому слід звертати увагу на зміст міждержавних угод.

Суд звертає увагу на те, що Україна та Федеративна Республіка Німеччини є учасниками Конвенції, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів, підписаної 05 жовтня 1961 року в Гаазі, згідно зі статтями 2 та 3 якої, документи, на які поширюється Конвенція, звільняються від легалізації; єдиною формальною процедурою, є проставлення апостиля компетентним органом держави, в якій документ був складений.

Відповідно до ст.12 Конвенції її положення певний час не застосовувались у відносинах України з Німеччиною, а з 22.07.2010 року дія Конвенції набула чинності у відносинах між цими країнами.

Тобто, в Україні визнаються дійсними німецькі офіційні документи, які легалізовані в установленому порядку до 22.07.2010 року та які посвідчені апостилем уповноваженим органом Німеччини за умови, що вони використовувались в Україні після 22.07.2010 року.

За змістом ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що заяву слід залишити без руху та встановити заявнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків з урахуванням положень частини другої статті 317 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 95, 177, 187, 293, 317, 318 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и л а :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Печерський районний у місті Києві Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту народження, - залишити без руху.

Встановити заявнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - два дні з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання вимог ухвали, заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В.Коваленко